Liptótepla
Liptótepla (Liptovská Teplá) | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Kerület | Zsolnai |
Járás | Rózsahegyi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1264 |
Polgármester | Vladimír Šimalčík |
Irányítószám | 034 83 |
Körzethívószám | 044 |
Forgalmi rendszám | RK |
Népesség | |
Teljes népesség | 1031 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 102 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 517 m |
Terület | 9,43 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
Liptótepla weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Liptótepla témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Liptótepla (a 20. század elején Liptóhévíz, szlovákul Liptovská Teplá) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Rózsahegyi járásában. Madocsán tartozik hozzá.
Fekvése
[szerkesztés]Rózsahegytől 10 km-re keletre, a Vág jobb partján fekszik.
Nevének eredete
[szerkesztés]Nevét a területén feltörő melegvíz-forrásokról kapta. A név előtagja egykori vármegyei hovatartozására utal.
Története
[szerkesztés]A község területe ősidők óta lakott. Határában késő bronzkori települést és temetőjét tárták fel. Előkerültek egy késő római kori és korai szláv település maradványai is.
Oklevél 1264-ben említi először. A falu a 13. században a liptói óvár birtokaként keletkezett, majd a 16. századig Likavka várának birtoka lett. Már a 13. században állt temploma. A 16. században a horvát eredetű Dvornikovich család szerezte meg. A 18. században vásártartási jogot kapott városi jogokkal, lakói főleg tutajozással foglalkoztak.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „TEPLA. Tót falu Liptó Várm. földes Ura Dvornikovics Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Rozenbergához 3/4 mértföldnyire; határja meglehetős.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a településről: „Tepla, tót m. v. Liptó vmegyében, 609 kath., 5 evang. lak. Kath. paroch. templom. Fekszik közel a Vágh vizéhez; termékeny földje a buzát is megtermi; országos vásárokat tart. Vizimalmok. Kastély és kert. F. u. Dvornikovics nemzetség, s feje egy uradalomnak. Savanyu vize is van. Ut. p. Rosenberg.”[3]
1856-ban a Dvornikovichok helyi nemeseknek adták el itteni kastélyukat és birtokaikat. Az 1880-as és 90-es években rövid ideig járási székhely volt. A trianoni diktátumig Liptó vármegye Németlipcsei járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 686-an, többségében szlovák anyanyelvűek lakták, jelentős magyar kisebbséggel.
2011-ben 966 lakosából 937 szlovák volt.
2021-ben 1031 lakosából 1008 (+2) szlovák, 1 (+1) magyar, (+1) ruszin, 5 (+4) egyéb és 17 ismeretlen nemzetiségű volt.[4]
Neves személyek
[szerkesztés]- Madocsánban született 1600-ban Révay László hadi főbiztos, várkapitány.
- Madocsánban hunyt el 1616-ban Esterházy Magdolna.
- Madocsánban hunyt el 1643-ban Esterházy Farkas.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Szent Fülöp és Jakab apostoloknak szentelt római katolikus temploma 13. századi, melyet a 14-15. században gótikus stílusban átépítettek, majd a 18. században megújították. Lőréses fal veszi körül.
- Késő reneszánsz várkastélya a 17. század második felében épült, de a 18. században barokk stílusban átépítették.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ ma7.sk
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Községinfó
- Liptótepla Szlovákia térképén
- Liptótepla az Alacsony-Tátra turisztikai honlapján
- E-obce.sk