Ivachnófalu
Ivachnófalu (Ivachnová) | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Kerület | Zsolnai |
Járás | Rózsahegyi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1469 |
Polgármester | Vladimír Guoth |
Irányítószám | 034 83 |
Körzethívószám | 044 |
Forgalmi rendszám | RK |
Népesség | |
Teljes népesség | 680 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 85 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 503 m |
Terület | 5,89 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
Ivachnófalu weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Ivachnófalu témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Ivachnófalu (szlovákul Ivachnová) község Szlovákiában, a Zsolnai kerületben, a Rózsahegyi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Rózsahegytől 10 km-re keletre, a Vág partján, 512 m magasan fekszik.
Története
[szerkesztés]A település még 1298 előtt keletkezett Liptótepla határában azon a területen, melyet Zalok fia Ivánka kapott adományként. A 13. század végén egy bizonyos Ivánka földjeként említik. 1300-ban III. András király Ivánka fiának Jakabnak adja. Ezután helyi nemesi birtok, majd királyi birtokként a liptói váruradalom része. 1469-ben „Iwachnowa” alakban említik, 1535-ben „Iwaknowa” a neve. 1536-ban 7 adózó porta volt a faluban. 1544-től I. Ferdinánd király adományaként a Ráday családé. 1589-ben 12 zsellér háztartása volt. Sokat szenvedett a Vág árvizei miatt. 1715-ben 16 adózó családfője volt. 1784-ben a II. József által elrendelt népesség összeírásban 39 házában 301 lakost számláltak.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „IVÁNOVA. Tót falu Liptó Várm. földes Ura Rhády Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Vág vizéhez közel, Rozenberghez 1 mértföldnyire, Szent Mihálynak filiája, határja meg lehetős, vagyonnyai külömbfélék.”[2]
1813-ban nagy árvíz pusztította a falut. 1828-ban 32 házában 311 lakos élt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Ivachnófalva, tót falu, Liptó vmegyében, a Vágh bal partján: 308 kath., 3 evang. lak. Termeszt rozsot, buzát, kolompért, hüvelyes veteményeket. Kastély. F. u. Rády család. Ut. p. Rosenberg.”[3]
A trianoni diktátumig Liptó vármegye Németlipcsei járásához tartozott.
A polgármesteri hivatal építésekor a Ráday család 1625-ból származó sírkövét találták meg.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 296, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 481 lakosából 478 szlovák volt.
2011-ben 501 lakosából 490 szlovák.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Nepomuki Szent János tiszteletére szentelt klasszicista kápolnája a 19. században épült.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára | Országleírások | Kézikönyvtár. www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2023. január 16.)