OY Carinae
OY Carinae | |
| |
Observationsdata Epok: J2000.0 | |
---|---|
Stjärnbild | Kölen |
Rektascension | 10t 06m 22,079 s[1] |
Deklination | -70° 14′ 04,585 ″[1] |
Skenbar magnitud () | 12,2[2] |
Stjärntyp | |
Spektraltyp | DA/M6 V |
Variabeltyp | Förmörkelsevariabel |
Astrometri | |
Radialhastighet () | +120[1] km/s |
Egenrörelse (µ) | RA: -38,830 ± 0,033[1] mas/år Dek.: +7,286 ± 0,036[1] mas/år |
Parallax () | 11,039 ± 0,0254[1] |
Avstånd | 277,1 lå (85[3] pc) |
Detaljer | |
Massa | ca 0,7[3] / 0,07[4] M☉ |
Radie | 0,011[3] / 0,127[4] R☉ |
Luminositet | 0,0055/0,00117 L☉ |
Temperatur | 15 000 / 3 000 K |
Andra beteckningar | |
RX J1006.5-7014, SON 6302, SBC9 600, AAVSO 1004-69, 2MASS J10062206-7014045, OY Carinae, Gaia DR3 5242787486412627072, Gaia DR2 5242787486412627072[1] |
OY Carinae är en dubbelstjärna i södra delen av stjärnbilden Kölen. Den har en skenbar magnitud av ca 12,2[2] och kräver ett kraftfullt teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax på ca 11,0 mas,[1] beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 277 ljusår (ca 85 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 120 km/s.[1]
Egenskaper
[redigera | redigera wikitext]Primärstjärnan OY Carinae A är en vit dvärgstjärna av spektralklass DA.[4] Den har en massa som är ca 0,7[3], en radie som är ca 0,011[3] solradier och har ca 0,0055 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 15 000 K.
OY Carinae är ett förmörkande dubbelstjärna, klassad som en kataklysmisk variabel. Stjärnan består av en förmörkande vit dvärg och en röd dvärg, som kretsar kring varandra med en omloppsperiod av 1,51 timme, och möjligen en ännu obekräftad andra följeslagare med låg massa (substellär?).
Planetsystem
[redigera | redigera wikitext]Greenhill et al. (2009) åberopade närvaro av ett tredje objekt för att förklara variationer i omloppsperioden med en skenbar periodicitet på ungefär 35 år. Den tredje kroppen kunde ha en minsta massa 7 gånger större än Jupiter och vara belägen 9,5 astronomiska enheter bort från det kataklysmiska variabla systemet,[6] är sannolikt antingen ett massivt planetariskt objekt eller en brun dvärg med mycket låg massa. Det är troligt att den skenbara förändringen beror på magnetisk aktivitet av solcykeltyp i följeslagaren. Stora oregelbundna avvikelser från den allmänna trenden med tidsskalor på år förekommer också. Ytterligare observationer kommer att kunna bekräfta eller motbevisa närvaron av en substellär följeslagare.
Planet | Massa | Halv storaxel (AE) |
Siderisk omloppstid (år) |
Excentricitet | Inklination | |
---|---|---|---|---|---|---|
b | ≥7 MJ | 9,5 | 35 ± 3,5 | ? | - | - |
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, OY Carinae, 21 februari 2022..
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e f g h i] OY Car (unistra.fr). Hämtad 2023-04-04.
- ^ [a b] https://www.universeguide.com/star/122540/oycar. Hämtad 2023-04-04.
- ^ [a b c d e] Mauche & Raymond (2000). "The EUV Emission-Line spectrum of OY Carinae in superoutburst: scattering in the wind" (PDF). Revista Mexicana de Astronomía y Astrofísica, Serie de Conferencias. 9: 232–233. Bibcode:2000RMxAC...9..232M.
- ^ [a b c] Wood; Horne, Keith; Berriman, Graham; Wade, Richard A. (1989). "Eclipse studies of the dwarf nova OY Carinae in quiescence". Astrophysical Journal. 341: 974–994. Bibcode:1989ApJ...341..974W. doi:10.1086/167557.
- ^ Khruzina, T. S.; Cherepashchuk, A. M.; Bisikalo, D. V..; Boyarchuk, A. A.; Kuznetsov, O. A. (March 2003). "Interpretation of Light Curves of the Cataclysmic Variable OY Car in a Model with Shockless Interaction between a Gaseous Stream and the Disk". Astronomy Reports. 47 (3): 214–231. Bibcode:2003ARep...47..214K. doi:10.1134/1.1562216. S2CID 119896879. Hämtad 19 november 2021.
- ^ [a b] Greenhill; Hill, K. M.; Dieters, S.; Fienberg, K.; et al. (2006). "Decrease in the orbital period of dwarf nova OY Carinae". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 372 (3): 1129–1132. arXiv:astro-ph/0602331. Bibcode:2006MNRAS.372.1129G. doi:10.1111/j.1365-2966.2006.10920.x. S2CID 15940077.