Cocama
Tipus | llengua i llengua viva |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 250 |
Autòcton de | Departament de Loreto, Departament d'Ucayali i Estat de l'Amazones |
Estat | Brasil, Colòmbia i Perú |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües tupí llengües tupí-guaraní | |
Codis | |
ISO 639-3 | cod |
Glottolog | coca1259 |
Ethnologue | cod |
UNESCO | 590 |
IETF | cod |
Endangered languages | 2028 |
El cocama (kokáma) és una llengua parlda a la vora del marge nord-est inferior del riu Ucayali, riu Marañón inferior i riu Huallaga i a les zones veïnes de Brasil i una zona aïllada a Colòmbia, parlada pels cocames. Hi ha tres dialectes. El dialecte principal es coneix com a Cocama, Kokama, Kukama-Kukamiria (cocama-cocamilla), Ucayali, Xibitaoan, Huallaga, Pampadeque i Pandequebo. El 1999 el Cocamilla (Kokamíya) era moribund, tan sols el parlaven persones de més de 40 anys.[1]
D’una població ètnica projectada de 15.000, la majoria dels 2.000 parlants de cocama viuen al Perú. La resta de parlants viuen a l'estat de l'Amazones (Brasil), on 50 de 411 chayahuites ètnics parlen aquesta llengua i es coneix com Kokama o Kokamilla. La majoria dels parlants són trilingües i també poden parlar portuguès i espanyol. Molt pocs són monolingües. Hi ha 20 grups ètnics a la zona del Baix Putumayo de Colòmbia amb un nombre desconegut de parlants de Cocama-Cocamilla. Els locutors també serien trilingües, però la llengua pot ser extingida a la regió.
Els parlants de cocama tenen una taxa d'alfabetització del 3%, en comparació amb el 50% en castellà. S’han desenvolupat normes gramaticals i l’idioma s’escriu mitjançant l'alfabet llatí. Parts de la Bíblia s'han traduït a l'idioma.
El cocama és estretament relligat amb l'omagua, una llengua gairebé extingida que es parla al Perú i al Brasil.
Fonologia
[modifica]Consonants
[modifica]Labial | Alveolar | Palatal | Velar | |
---|---|---|---|---|
Oclusiva | p ⟨p⟩ | t ⟨t⟩ | k ⟨k⟩ | |
Fricativa | x ⟨j⟩ | |||
Africada | t͡s ⟨ts⟩ | t͡ʃ ⟨ch⟩ | ||
Nasal | m ⟨m⟩ | n ⟨n⟩ | ||
Bategant | ɾ ⟨r⟩ | |||
Aproximant | w ⟨w⟩ | j ⟨y⟩ |
Els sons oclusius també es poden realitzar com a sonors.[2]
Vocals
[modifica]Frontal | Central | Posterior | |
---|---|---|---|
Tancada | i ⟨i⟩ | ɨ ⟨ɨ⟩ | u ⟨u⟩ |
Mitjana | e ⟨e⟩ | ||
Oberta | a ⟨a⟩ |
Realitzacions fonètiques
[modifica]Fonema | Al·lòfons |
/p/ | [p], [b] |
/t/ | [t], [d] |
/k/ | [k], [ɡ], [kʰ] |
/ts/ | [ts], [s], [tʃ] |
/tʃ/ | [tʃ], [ʃ] |
/n/ | [n], [ɲ], [ŋ] |
/ɾ/ | [ɾ], [l] |
/w/ | [w], [β] |
/j/ | [j], [z] |
/i/ | [i], [ɪ], [e] |
/e/ | [e], [ə], [ɪ] |
/ɨ/ | [ɨ], [ɪ] |
/u/ | [u], [ʊ], [o] |
Esforços de revitalització
[modifica]El 2013, els residents de Nauta, província de Loreto, Perú van crear un vídeo de rap infantil en el dialecte Kukama-Kukamiria, en col·laboració amb Radio Ucamara. L'emissora de ràdio local ha participat en la conservació de l'idioma durant "uns quants anys" i "va començar a gestionar una escola anomenada Ikuar, amb l'objectiu d'ensenyar l'idioma a través de cançons i narracions tradicionals".[3]
Notes
[modifica]- ↑ Kokama a pib.sociambiental.org
- ↑ (Vallejos Yopán, 2010)
- ↑ Ortiz, Diego M. «Children's rap video gives new life to Peruvian indigenous language». Latina Lista, 09-08-2013.
Fonts
[modifica]- Vallejos Yopán, Rosa. A grammar of Kokama-Kokamilla. University of Oregon, 2010.
Enllaços externs
[modifica]- «Language: Cocama-Cocamilla». Summer Institute of Linguistics Peru: Investigating the Languages and Cultures of Peru, 2009.[Enllaç no actiu]
- «Cocama». World Atlas of Language Structures Online.
- Recursos OLAC sobre el Cocama-Cocamilla
- ELAR archive of The Kukama-Kukamiria Documentation Project