Drammensregionen
Drammensregionen | |||||
---|---|---|---|---|---|
Land | |||||
Status | Regionråd, Byregion og Distrikt | ||||
Grunnlagt | 17.12.2004 [1] | ||||
Adm. senter | Drammen | ||||
Areal | 1 530,46 km² | ||||
Befolkning | 188131 [2] (2020) | ||||
Nettside | www | ||||
Drammensregionen er et distrikt, regionråd, næringsregion og byregion.
Distriktet har til sammen en størrelse på 1 530 km²[3] og 188 131 innbyggere (1. januar 2019)[2]. Tettstedet Drammen med 122 955 innbyggere per 1. januar 2023[4] er regionens største by. De andre byene i distriktet er Hokksund og Svelvik.
Området omgir Drammensfjorden og deler av Drammenselva, og omfatter blant annet de mindre landskapene Eiker og Hurumlandet.
Distrikt, regionråd og byregion
[rediger | rediger kilde]Drammensregionen er et begrep som omfatter forskjellige regionale enheter som defineres på forskjellige måter.
Distriktet
Drammensregionen er et distrikt som oftest blir kalt Nedre Buskerud, men det er ikke alltid at Sande i Holmestrand og Svelvik i Drammen er med i den definisjonen.[5] Distriktet består av følgende kommuner og bygder:
- Drammen
- Lier
- Øvre Eiker
- Hurum (tidligere kommune)
- Røyken (tidligere kommune)
- Sande (tidligere kommune)
Regionrådet og næringsregionen
Drammensregionen utgjør både en næringsregion og et regionråd som omfatter følgende kommuner[6][7]:
- Drammen
- Lier
- Øvre Eiker
Byregion
Drammensregionen som byregion ble definert av regjeringen i storbymeldingen til Stortinget (2002–2003). Byregionen er en del av storbyregionen til Oslo og er definert med bykommunen Drammen som senter og med et utvalg omlandskommuner rundt. I storbymeldingen besto byregionen av kommunene: Drammen, Øvre Eiker, Nedre Eiker, Lier, Holmestrand, Svelvik, Sande og Hof.[8] Etter kommunereformen (2014 - 2020) så regnes de følgende kommunene som en del av byregionen:
- Drammen
- Lier
- Øvre Eiker
- Holmestrand
Navn på byregion[8] | Folketall 2002[8] | Folketall 2010[9] | Folketall 2011[9] | Prosent[10] |
---|---|---|---|---|
Drammensregionen[11] | 139 918 | 153 034 | 155 314 | 11,0 % |
Kommunestruktur
[rediger | rediger kilde]Distriktet Drammensregionen består fra 2020 av tre kommuner:
Nummer | Kart | Navn | Adm.senter | Folketall[12] | Areal[13] | Målform[14] |
---|---|---|---|---|---|---|
3301 | Drammen | 104 487 | 317,61 | Nøytral | ||
3314 | Hokksund | 20 779 | 456,76 | Bokmål | ||
3312 | Lierbyen | 28 470 | 301,83 | Bokmål |
Kommuneinndelingshistorikk
[rediger | rediger kilde]Antall kommuner i distriktet har gått opp og ned gjennom åra. I 1838 fantes det ni kommuner i distriktet. Her er utviklingen av antall kommuner i distriktet:
- 1838: Seks kommuner i Buskerud: Drammen, Røyken, Hurum, Lier, Eiker, Strømsgodset. Tre kommuner i Vestfold: Skoger, Sande og Strømm.
- 1843: Strømsgodset innlemmet i Skoger og overført til Vestfold fra Buskerud.
- 1845: Svelvik utskilt fra Strømm.
- 1885: Eiker delt i Øvre- og Nedre Eiker.[15]
- 1964: Skoger innlemmet i Drammen og overført til Buskerud. Strømm innlemmet i Svelvik.
- 2020: Nedre Eiker og Svelvik innlemmet i Drammen. Sande innlemmet i Holmestrand og Røyken og Hurum innlemmet i Asker.
Som følge av kommunereformen (2014 - 2020) som inntrådte i 2020 ble det gjort ytterligere endringer i kommunestrukturen som førte til at bygder som tidligere har vært regnet som en del av Drammensregionen nå ligger i kommuner som regnes som en del av andre distrikter. Fra og med 1. januar 2020 er Røyken og Hurum innlemmet i Asker (Asker og Bærum i Akershus) og Sande innlemmet i Holmestrand (Tønsbergregionen i Vestfold).[16]
Administrative inndelinger
[rediger | rediger kilde]- Kommunene Drammen, Lier og Øvre Eiker deltar i regionrådet for Drammensregionen.
- Kommunene Drammen, Lier og Øvre Eiker utgjør næringsregion Drammensregionen.
- Øvre Eiker kommune tilhører domsmyndighetsområdet til Kongsberg og Eiker tingrett under Borgarting lagmannsrett.
- Kommunene Drammen og Lier utgjør domsmyndighetsområdet til Drammen tingrett under Borgarting lagmannsrett.
- Bygdene Røyken og Hurum i Asker kommune tilhører domsmyndighetsområdet til Asker og Bærum tingrett under Borgarting lagmannsrett.
- Bygda Sande i Holmestrand kommune tilhører domsmyndighetsområdet til Vestfold tingrett under Agder lagmannsrett.
- Prestegjeldene Eiker og Nedre Eiker tilhører virkeområdet for Eiker prosti, Drammen (Bragernes, Strømsø, Skoger, Strømsgodset og Åssiden) og Lier (Lier og Sylling) utgjør Drammen prosti[17] mens Sande og Svelvik (Strømm) tilhører Nord-Jarlsberg prosti[18], alle under under Tunsberg bispedømme i Den norske kirke.
- De tidligere prestegjeldene Røyken og Hurum tilhører Asker prosti under Oslo bispedømme.
- Øvre og Nedre Eiker, Drammen, Lier, Røyken og Hurum tilhørte Buskerud fogderi, mens Sande og Svelvik tilhørte Jarlsberg fogderi.
Tettsteder
[rediger | rediger kilde]Tettstedene i Drammensregionen per 1. januar 2023[4]:
- Drammen – 122 955 (Drammen, Lier, Øvre Eiker, Holmestrand og Asker)
- Oslo –
- 7 399 (Deler av tettstedet som ligger i Røyken i Asker) (2019)[19]
- 2 547 (Deler av tettstedet som ligger i Lier)
- Sætre – 6 227 (Asker)
- Tranby – 5 312 (Lier)
- Svelvik – 4 256 (Drammen og Asker)
- Røyken – 4 079 (Asker)
- Selvik – 3 415 (Holmestrand)
- Vestfossen – 3 216 (Øvre Eiker)
- Tofte – 3 110 (Asker)
- Sande –2 342 (Holmestrand)
- Ormåsen – 1 996 (Øvre Eiker)
- Nærsnes – 1 558 (Asker)
- Berger – 1 109 (Drammen og Holmestrand)
- Nesbygda – 1 023 (Drammen)
- Sylling – 768 (Lier)
- Klokkarstua – 756 (Asker)
- Hyggen – 752 (Asker)
- Skotselv – 748 (Deler av tettstedet Skotselv som ligger i Øvre Eiker)
- Darbu – 652 (Øvre Eiker)
- Askgrenda – 523 (Lier)
- Klevjer – 489 (Holmestrand)
- Ekeberg – 468 (Holmestrand)
- Oddevall/Sjåstad – 432 (Lier)
- Fagerliåsen/Poverudbyen – 395 (Lier)
- Nordal - 351 (Lier)
- Holmsbu – 283 (Asker)
Byer
[rediger | rediger kilde]Drammen ble opprettet som kjøpstad i 1811 ved sammenslåing av Bragernes og Strømsø, som hadde vokst frem som ladesteder fra 1600-tallet og fått kjøpstadsrettigheter i 1715. Svelvik ble ladested i 1845, men mistet sin bystatus i 1964 og fikk bystatus på ny gjennom kommunestyrevedtak i 1998. Hokksund fikk bystatus gjennom kommunestyrevedtak i 2002.
Politikk
[rediger | rediger kilde]Ved stortingsvalget i 2013 var det 125 183 stemmeberettigede velgere i Drammensregionen. Det ble avgitt 97 901 stemmer. Valgdeltagelsen var dermed 78,2 %.
Se også
[rediger | rediger kilde]- Byregioner i Norge
- Region
- Byregion
- Bo- og arbeidsmarkedsregion
- Næringsregion
- Liste over norske byer
- Liste over norske byer regnet etter grunnleggelse
- Liste over Norges største tettsteder
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Osloregionen - Kort om oss». PX-Web SSB. Besøkt 30. mars 2020.
- ^ a b «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2020». PX-Web SSB. Besøkt 30. mars 2020.
- ^ Kartverket (9. mars 2013). «Arealstatistikk for Norge». Kartverket. Besøkt 2. april 2020.
- ^ a b «Tettsteders befolkning og areal». Statistisk sentralbyrå. 12. desember 2023. Besøkt 12. desember 2023.
- ^ «Drammensregionen – lokalhistoriewiki.no». lokalhistoriewiki.no. Besøkt 30. november 2020.
- ^ «Drammensregionen». Osloregionen. Besøkt 30. mars 2020.
- ^ «Statistikk». IMDi (norsk). Besøkt 18. april 2020.
- ^ a b c Kommunal- og regionaldepartementet (9. mai 2003). «Storbymeldingen». Regjeringen. Besøkt 18. april 2020.
- ^ a b Statistisk sentralbyrå, Folkemengd 1. januar 2011 og endringane i 2010. Endelege tal besøkt 6. april 2011. Folkemengde i kommuner som er definert i Stortingsmeldingen er lagt sammen.
- ^ Prosent økning fra 2002 til 2011
- ^ 8 kommuner: - 0602 Drammen - 0624 Øvre Eiker - 0625 Nedre Eiker - 0626 Lier - 0702 Holmestrand - 0711 Svelvik - 0713 Sande - 0714 Hof
- ^ Statistisk sentralbyrå (1. januar 2024). «Kvartalsvise befolkningsendringer».
- ^ Kartverket. «Arealstatistikk for 2020».
- ^ Lovdata. «Målvedtak i kommunar og fylkeskommunar». Besøkt 16. januar 2008.
- ^ Waldemar Brøgger (1963): Norge. 2: Geografisk leksikon. Oslo: Cappelen.
- ^ Regjeringen (3. januar 2020). «Kommunekatalog gjeldende fra 1. januar 2020». Besøkt 30. mars 2020.
- ^ «Prestegjeld og sogn i Buskerud». Arkivverket (norsk). 10. juli 2017. Besøkt 31. mars 2020.
- ^ «Prestegjeld og sogn i Vestfold». Arkivverket (norsk). 10. juli 2017. Besøkt 31. mars 2020.
- ^ «Tettsteders befolkning og areal - SSB». web.archive.org. 24. september 2020. Archived from the original on 24. september 2020. Besøkt 9. oktober 2020.