Kráľova hoľa
Kráľova hoľa | |
vrch | |
Kráľova hoľa
| |
Štát | |
---|---|
Región | Banskobystrický |
Okres | Brezno |
Obec | Šumiac |
Časť | Kráľova hoľa |
Pohorie | Nízke Tatry |
Podcelok | Kráľovohoľské Tatry |
Povodia | Váh, Hron, Hnilec |
Nadmorská výška | 1 946,1 m n. m. |
Relatívna výška | 756[1] m |
Súradnice | 48°52′58″S 20°08′21″V / 48,8829°S 20,1391°V |
Orogenéza/vrásnenie | Alpínske vrásnenie |
Najľahší výstup | po |
Poloha v rámci Banskobystrického kraja
| |
Wikimedia Commons: Kráľova hoľa | |
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | |
Freemap Slovakia: mapa | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |
Kráľova hoľa (1 946,1 m n. m.[2][3]) je výrazný vrch v Nízkych Tatrách, najvyšší v ich východnej časti. Leží nad Šumiacom, približne 19 km južne od Svitu.[4] Kráľova hoľa je opradená povesťami, ospevovaná básnikmi a patrí k najnavštevovanejším vrchom Nízkych Tatier. Poskytuje jedinečný výhľad na Spiš, Vysoké Tatry, Liptov ale aj Horehronie.
Poloha
[upraviť | upraviť zdroj]Nachádza sa vo východnej časti Nízkych Tatier, v geomorfologickom podcelku Kráľovohoľské Tatry a časti Kráľova hoľa.[5] Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Brezno a na katastrálnom území obce Šumiac.[6] Najbližšími sídlami sú južne situované obce Telgárt a Šumiac, severovýchodne leží Vernár a severne sa nachádza Liptovská Teplička a Vikartovce. Vrch je súčasťou Národného parku Nízke Tatry.[4]
Opis
[upraviť | upraviť zdroj]Kráľova hoľa leží na východnom konci hlavného hrebeňa Kráľovohoľských Tatier, východne od Strednej hole (1 876 m n. m.). Južným smerom leží Grúň (1 011 m n. m.), Čelo (1 210 m n. m.) a Kráľova skala (1 690 m n. m.), východným Borovniak (1 272 m n. m.), Kopa (1 127 m n. m.) a Košarisko (1 268 m n. m.), severným Tri kopce (1 507 m n. m.), Úplaz (1 555 m n. m.), Čertovica (1 428 m n. m.) a Dzurová (1 559 m n. m.) a západným Holica (1 617 m n. m.), Stredná hoľa, Orlová (1 840 m n. m.) a Ždiarna (1 192 m n. m.).[3] Pod Kráľovou hoľou pramenia slovenské rieky Čierny Váh, Hnilec a Hron. Do povodia Váhu patria severné svahy, voda z východne sa zvažujúcich odteká prítokmi Hnilca do Hornádu a južná časť patrí povodiu rieky Hron. Na vrchole je od roku 1960 televízny a rozhlasový vysielač Kráľova hoľa, ku ktorému vedie lesná cesta z obce Šumiac. V obslužnej budove vysielača sa nachádza malé núdzové útočisko pre turistov. Z účelovej budovy v Prednom sedle (ktorým vedie lesná cesta na vrchol) bola vybudovaná celoročne otvorená Chata pod Kráľovou hoľou. Na vrchole je križovatka viacerých turistických trás a vedie ním i Cesta hrdinov SNP.[4]
Geológia
[upraviť | upraviť zdroj]Z geologického hľadiska vrchol Kráľovej hole tvoria fylonity svorov až pararúl a pararuly. Západné svahy sú budované ortorulami, východné svahy granodioritmi.[7]
Výhľady
[upraviť | upraviť zdroj]Hrebeň i vrcholovú časť pokrýva nízka hôľnatá vegetácia s množstvom skalnatých polí, umožňujúce nerušený kruhový rozhľad. Poloha, nadmorská výška a hôľnatý vrchol robí z Kráľovej hole jeden z najlepších vyhliadkových vrchov a tak pri vhodných podmienkach je možné pozorovať mnohé slovenské pohoria. Najlepšie pozorovateľné sú vrcholy Nízkych Tatier, Levočské vrchy, Vysoké a Západné Tatry, Malá Fatra, Kremnické vrchy, Poľana, Veporské, Stolické a Volovské vrchy, Spišsko-gemerský kras a Branisko, no tiež vrchy v severnom Maďarsku.[8]
Slovenský diaľkový rekord z Kráľovej hole
[upraviť | upraviť zdroj]Z Kráľovej hole boli pozorované a zdokumentované rumunské Apusenské vrchy (rum. Munții Apuseni) pri vzdialenosti vyše 300 km. Boli pozorované výrazné vrcholy Vârful Vlădeasa – 308 km a Vârful Buteasa – 309,6 km čo je aj maximálna vzdialenosť pozorovania. Rumunské Apusenské vrchy boli prvýkrát pozorované z nášho územia, zároveň sa jedná o prvé slovenské pokorenie hranice 300 kilometrov a to nie len na Slovensku, ale zrejme v rámci celej strednej Európy. Je to slovenský rekord tzn. najvzdialenejšie pozorovanie z územia Slovenska.[9][10][11]
Prístup
[upraviť | upraviť zdroj]- po
červeno značenej magistrále (Cesta hrdinov SNP) po hlavnom hrebeni:
- od západu zo Ždiarskeho sedla cez Orlovú
- od východu z Telgártu
- po
modrej značke:
- zo severovýchodu z obce Spišské Bystré cez Smrečinské sedlo (1 442 m n. m.)
- od juhu zo Šumiaca cez Predné sedlo (1 451 m n. m.)
- po
zelenej značke:
- od severu z Liptovskej Tepličky cez Záturňu
- od juhovýchodu z Telgártu cez vrch Kráľova skala (1 690,3 m n. m.)[4]
- cestou z obce Šumiac[2]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ peaklist.org, [cit. 2024-04-08]. Dostupné online.
- ↑ a b Podrobný autoatlas – Slovenská republika 1 : 100 000. Harmanec : VKÚ, a. s., 2008. ISBN 978-80-8042-509-8. Kapitola Mapová časť, s. 61.
- ↑ a b Nízke Tatry - Kráľova hoľa. Letná turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s.
- ↑ a b c d Mapový portál HIKING.SK [online]. Denník N, [cit. 2022-09-07]. Dostupné online.
- ↑ KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2022-09-07]. Dostupné online.
- ↑ Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2022-09-07]. Dostupné online. Archivované 2023-08-11 z originálu.
- ↑ Biely, A. (Editor), P. Beňuška, V. Bezár, A. Bujnovský, R. Halouzka, J. Ivanička, M. Kohút, A. Klinec, E. Lukáčik, J. Maglay, O. Miko, M. Pulec, M. Putiš a J. Vozár, 1992: Geologická mapa Nízkych Tatier. GÚDŠ, Bratislava
- ↑ Peakfinder [online]. peakfinder.org, [cit. 2022-09-07]. Dostupné online.
- ↑ Na obzore [naobzore.net]. Slovenský rebríček/Najvzdialenejšie vnútroštátne pozorovania v rámci územia Slovenska [online]. 2017-09-21, rev. 2020-02-12, [cit. 2020-02-12]. Dostupné online.
- ↑ Dalekie Obserwacje (by michals). Rumunia z Kral’ovej Holi (300+)!!! [online]. 2020-02-09, [cit. 2020-02-12]. Dostupné online. (po poľsky)
- ↑ ČT24 – Česká televize (kar). Z Tater bylo vidět až do Rumunska. Slovensko hlásí rekord v dohlednosti [online]. 2020-02-11, [cit. 2020-02-12]. Dostupné online. (po česky)
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Kráľova hoľa
Galéria
[upraviť | upraviť zdroj]Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.
-
Kráľova hoľa v zime
-
Obslužná budova vysielača na Kráľovej holi
-
Pohľad na Kráľovu hoľu zo Strednej hole
-
Kráľova hoľa v lete
-
Vľavo Stredná hoľa, vpravo Kráľova hoľa
-
Kráľova hoľa na jar
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]- Kráľova hoľa (geomorfologická časť)
- Kráľovohoľské Tatry
- Zoznam vrcholov v Nízkych Tatrách
- Vysielač Kráľova hoľa
- Národný park Nízke Tatry
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Poloha na turistickej mape
- Poloha na turistickej/cykloturistickej mape
- 360° virtuálny panoramatický výhľad z vrcholu Kráľovej hole na okolité vrchy na PeakFinder.org (po anglicky)
- Slovenský diaľkový rekord z Kráľovej hole na Dalekie Obserwacje (po poľsky)
- VKÚ Harmanec, s. r. o., Kynceľová, č. 123, Turistická mapa 123 Nízke Tatry – Kráľova hoľa 1 : 50 000, 8. vydanie, 2018, ISBN 60-03-32250-0