Асана
Асана (на санскриту значи "седећи положај", асанам значи "седети" или "задњица", а асте значи "он седи") је положај тела и најчешће се повезује са вежбањем јоге. У контексу јоге асана се односи на две ствари: на место где јогин/а (особа која вежба јогу) седи и на позу у којој се налази. Како се репертоар поза повећавао вековима и изашао из контекста седења, данашње објашњење асана односи се на положаје тела: седеће,стојеће али и лежеће, положаје на стомаку, и у којима се заузимају многи други положаји.
Положаји тела (асане) данас су незаоблилазни део јога методологије коју је систематизовао Патањђали иако им он није придао довољно простора у "Јога сутрама". Јога положаји се изводе лагано и у границама пријатности. Искусни практичари знају да је важно да у положају не треба бити напора, да је покрет лаган и усклађен са удахом и издахом, да се удисањем уноси витална енергија, да пажња треба да прати сваки покрет и да се у коначном положају пажња држи на стратешко место како би се остварили највећи ефекти практиковања јоге. Јогинов положај треба да је стабилан и удобан. Тек када напор ишчезне и јави се осећај јединства са бесконачним може се говорити о асанама (Yога Сутрас, II, 48, 47).
Писани извори указују да је у почетку број асана био 16, па 32 до 84. Данас је тај број много већи. Они који недовољно познају јогу не придају довољно пажње асанама јер не схватају значај њиховог извођења. Практиковање асана најбржи је пут самоусавршавања а удружен са осталим техникама јоге моћно је оруђе развоја свести појединца. Познаваоци јоге посебну пажњу посвећују серијалу асана јер је врло важно којим редоследом се исте изводе. Свака асана има свој енергетски, здравствени, емоционални и спознајни учинак. Стога се серијал асана (редослед извођења) преносио с Учитеља на ученика с посебном пажњом.
Извори
[уреди | уреди извор]- Гхеранда Самхита
- Хатха yога прадипика
- Никић, П. (2010): Уводно предавање: Јога – светлост микроуниверзума. У: П.Никић, ур. Зборник радова "Јога - светлост микроуниверзума" са Међународне интердисциплинарне научне конференције "Јога у науци - будућност и перспективе", 23-24 септембар 2010, Београд, Србија. Београд: Јога Савез Србије, стр. 7-9
- Никић, П. (2010): Повезаност суштинских и јога компетенција. У: П.Никић, ур. Зборник радова "Јога-светлост микроуниверзума" са Међународне интердисциплинарне научне конференције "Јога у науци - будућност и перспективе", 23-24 септембар 2010, Београд, Србија. Београд: Јога Савез Србије, стр. 27-37
- Јањушевић, Б. (2010): Утицај практиковања јога техника на превазилажење стреса. У: П.Никић, ур. Зборник радова "Јога-светлост микроуниверзума" са Међународне интердисциплинарне научне конференције "Јога у науци - будућност и перспективе", 23-24 септембар 2010, Београд, Србија. Београд: Јога Савез Србије, стр. 38-50
- Никић, П. (2011): Концепт јога интелигенције, Међународни јога часопис: Смисао,36-71, Међународно друштво за научна интердисциплинарна истраживања у области јоге, Београд (www.yогасавезсрбије.цом/јога-науцни-цланци.хтмл)