Борленге
Борленге швед. Borlänge | |
---|---|
Свеа торгет, главни трг Борленгеа | |
Административни подаци | |
Држава | |
Округ | Даларнски |
Основан | 1390. |
Становништво | |
Становништво | |
— 2010. | 41.734 |
— густина | 1.214,61 ст./km2 |
Агломерација (2012.) | 49.283 |
Географске карактеристике | |
Координате | 60° 28′ 58″ С; 15° 26′ 11″ И / 60.482778° С; 15.436389° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 120-150 m |
Површина | 34,36 km2 |
Позивни број | +46 243 |
Веб-сајт | |
www.borlange.se |
Борленге (швед. Borlänge) град је у Шведској, у средишњем делу државе. Град је у оквиру Даларнског округа, чији је највећи град, али не и управно седиште (то је суседни Фалун). Борленге је истовремено и седиште истоимене општине.
Природни услови
[уреди | уреди извор]Град Борленге се налази у средишњем делу Шведске и Скандинавског полуострва. Од главног града државе, Стокхолма, град је удаљен 220 км северозападно.
Рељеф: Борленге се развио у области Даларна у оквиру историјске покрајине Норланд. Подручје града је брдовито, док се ка западу издижу планине. Надморска висина се креће 120-150 м.
Клима у Борленгеу влада оштрији облик континенталне климе.
Воде: Борленге се развио у унутрашњости. Градско језгро се сместило на обалама реке Дал. Око града постоји низ мањих ледничких језера.
Историја
[уреди | уреди извор]Подручје на месту данашњег града насељено је у раном средњем веку. Први помен Борленгеа везује се за годину 1390. Насеље је следећих векова било село без већег значаја.
Развој Борленгеа започиње крајем 19. века са проласком железнице и доласком индустрије. Почетком 20. века ту се изграђује велики погон папирне индустрије. Борленге добија права трговишта 1890. године, а 1941. и градска права. Цео 20. век обележен је развојем. Ово благостање траје и дан-данас.
Становништво
[уреди | уреди извор]Борленге је данас град средње величине за шведске услове. Град има око 42.000 становника (податак из 2010. г.), а градско подручје, тј. истоимена општина има око 49.000 становника (податак из 2010. г.). Последњих деценија број становника у граду стагнира.
До средине 20. века Борленге су насељавали искључиво етнички Швеђани. Међутим, са јачањем усељавања у Шведску, становништво града је постало шароликије, али опет мање него у случају других већих градова у држави.
Привреда
[уреди | уреди извор]Данас је Борленге савремени индустријски град са посебно развијеном индустријом и то нарочито тешком (папирна, метална и сл.). Некадашњи рудник је затворен. Последње две деценије посебно се развијају трговина, услуге и туризам.
Галерија
[уреди | уреди извор]-
Градско приобаље
-
Мисионарска црква
-
Погони папирне индустрије
-
Тржни центар „Куполен“