Кантон 10
Кантон 10 | |
---|---|
Држава | |
Ентитет | Федерација Босне и Херцеговине |
Админ. центар | Ливно |
Председник владе | Иван Вукадин (ХНП) |
Површина | 5.020 km2 |
— број ст. | 84.127 |
— густина ст. | 16,76 ст./km2 |
Општине | Босанско Грахово, Дрвар, Гламоч, Купрес, Ливно, Томиславград |
Званични веб-сајт |
Кантон 10 (познат и као Херцегбосанска жупанија, Ливањски кантон) кантон је Федерације Босне и Херцеговине, смјештен у западном дијелу Босне и Херцеговине. Сједиште кантона је у Ливну.
Обухвата општине Босанско Грахово, Дрвар, Гламоч, Купрес, Ливно и Томиславград.
Кантон је успостављен Законом о федералним јединицама (кантонима) 12. јуна 1996. заједно с другим кантонима Федерације БиХ. Површински је највећи и најрјеђе насељен кантон у Федерацији БиХ.
Главнину становништва чине Хрвати, смјештени углавном у јужном дијелу кантона, док су Срби, друга најбројнија национална скупина, углавном смјештени у сјеверном дијелу.
Општине
[уреди | уреди извор]Кантон 10 обухвата 6 општина — Босанско Грахово, Дрвар, Гламоч, Купрес, Ливно и Томиславград. Кантон се може подијелити на два дијела, сјеверни и јужни. Сјеверни дио чине три општине са српском већином, а то су Босанско Грахово, Дрвар и Гламоч. Сјеверне општине су веома ријетко насељене. Јужне општине — Купрес, Ливно и Томиславград, имају хрватску већину, од којих је Купрес такође ријетко насељен. Ливно и Томиславград су релативно веће општине по броју становника, чији број прелази 30 хиљада. Сједиште извршне власти налази се у Ливну, седиште законодавне власти је у Томиславграду, а сједиште предсједника Владе Кантона 10 је у Купресу.
Становништво
[уреди | уреди извор]Босанско Грахово | ||||||||||
Дрвар | ||||||||||
Гламоч | ||||||||||
Купрес | ||||||||||
Ливно | ||||||||||
Томиславград | ||||||||||
Кантон |
Према попису становништва из 2013. у Кантону 10 живјело је 84.127 људи. Према националном саставу, већину становништва чине Хрвати, којих има 64.604 или 76,8%; потом слиједе Срби којих има 10.905 или 13%, те Бошњаци којих има 8.037 или 9,5%.[5] Купрес,[3] Ливно[3] и Томиславград[4] су општине с апсолутном хрватском већином, док Срби чине апсолутну већину у Босанском Грахову[1] и Дрвару[2] те релативну већину у Гламочу.[2]
По религијском саставу највише има католика 63.990 или 76,1%; српскоправославних има 10.873 или 12,9%, док муслимана има 7.904 или 9,4%.[6]
Састав становништва | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
2013. | 1991. | ||||||
Укупно | 84 127 (100,0%) | 115 682 (100,0%) | |||||
Хрвати | 64 604 (76,79%) | 59 553 (51,48%) | |||||
Срби | 10 905 (12,96%) | 41 255 (35,66%) | |||||
Бошњаци | 8 037 (9,553%) | 12 041 (10,41%)1 | |||||
Неизјашњени | 215 (0,256%) | – | |||||
Остали | 80 (0,095%) | 897 (0,775%) | |||||
Непознато | 68 (0,081%) | – | |||||
Албанци | 52 (0,062%) | – | |||||
Босанци | 47 (0,056%) | – | |||||
Муслимани | 39 (0,046%) | – | |||||
Босанци и Херцеговци | 24 (0,029%) | – | |||||
Црногорци | 14 (0,017%) | – | |||||
Словенци | 9 (0,011%) | – | |||||
Роми | 9 (0,011%) | – | |||||
Православци | 8 (0,010%) | – | |||||
Југословени | 6 (0,007%) | 1 936 (1,674%) | |||||
Македонци | 6 (0,007%) | – | |||||
Украјинци | 4 (0,005%) | – |
- 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани.
Географија
[уреди | уреди извор]Велика крашка поља (Ливањско поље, Дувањско поље, Гламочко поље, Купрешко поље) овог кантона су његова главна географска карактеристика. Кантон је површине 5.020 km², што га чини десетим делом Босне и Херцеговине.
Симболи
[уреди | уреди извор]Застава и грб кантона били су исти као и застава и грб бивше Хрватске заједнице Херцег-Босне. Ови симболи проглашени су неуставним од стране Уставног суда Федерације БиХ, јер „представљају традиције само једног конститутивног народа (Хрвата)”.[7] Локална влада, међутим, и даље користи ова обиљежја.
Напомене
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б Попис 2013., стр. 56.
- ^ а б в г Попис 2013., стр. 58.
- ^ а б в г Попис 2013., стр. 61.
- ^ а б Попис 2013., стр. 65.
- ^ а б Попис 2013., стр. 55.
- ^ Попис 2013., стр. 69.
- ^ http://www.ustavnisudfbih.ba/bs/open_page_nw.php?l=bs&pid=158
Литература
[уреди | уреди извор]- Попис становништва, домаћинстава и станова у Босни и Херцеговини, 2013.: резултати пописа. Сарајево: Агенција за статистику Босне и Херцеговине. 2016.