Czesław Miłosz
Czesław Miłosz | |
Czesław Miłosz (1911-2004), Kraków, december 1998 | |
Född | 30 juni 1911 Šeteniai, Tsarryssland |
---|---|
Död | 14 augusti 2004 (93 år) Kraków, Polen |
Yrke | Författare, professor, journalist, diplomat |
Nationalitet | |
Språk | amerikansk engelska, franska[1], polska[1][2], engelska[1], spanska[1] och tjeckiska[1] |
Genrer | poesi och prosa |
Priser | Neustadtpriset 1978 Nobelpriset i litteratur 1980 |
Partner | Jadwiga Waszkiewicz |
Släktingar | Grażyna Strumiłło-Miłosz, Oscar Vladislas de Lubicz-Milosz, Joanna Milosz-Piekarska och Czeslaw de Wijs |
Webbplats | http://www.milosz365.eu |
Czesław Miłosz, född 30 juni 1911 i Šeteniai i Litauen, död 14 augusti 2004 i Kraków i Polen, var en polsk författare. Han mottog Nobelpriset i litteratur 1980.
Efter första världskriget flyttade familjen från Šeteniai till Vilnius, där han bland annat utbildades i hebreiska och tog en juristexamen.
Milosz var en period bosatt i Paris där han började skriva poesi. När han flyttade tillbaka till Vilnius tog han arbete på en radiostation men blev avskedad för att han var "vänstervriden". Därefter flyttade han till Warszawa och efter en tid som författare blev han diplomat i Washington och Paris. 1951 sökte han politisk asyl i Frankrike och sedan 1960 var han bosatt i USA.
1961 blev Czesław Miłosz professor i slaviska språk och litteratur vid University of California, Berkeley. 1970 fick han sitt amerikanska medborgarskap.[3] På 1990-talet återvände han till Polen och bosatte sig i Kraków. Mot slutet av sitt liv hade han tre pass: Polens, USA:s och Litauens.[4]
I böcker som Issadalen (1955), Mitt Europa (1959) med mera och diverse artiklar har han diskuterat om det europeiska kulturarvet, inte bara det centraleuropeiska utan även Sverigerelaterat, bland annat finns i hans produktion en poetisk dikt om botanikern Carl von Linné. Miłosz har även som skönlitterär författare förstått flodens betydelse för kulturens blomstring, floden som på många sätt bundit samman Europa.
Motiv i Miłosz poesi
I Miłosz poesi återkommer motiv som "gränsländer" vilket omfattar delvis gränsländet mellan poesi och prosa, mellan begrepp som tro och trolöshet, och i hans senare poesi finns en täthet av gränsöverskridande mellan olika tider. I hans sena poesisamlingar läggs en särskild tyngd på motstridigheter i jagets beskaffenhet. Miłosz pendlar mellan "varats" mikro- och ett makrokosmos och mellan olika ytterligheter i vår existens. Dessa dikter talar med en vis mans röst, men samtidigt har de något av ungdomlighetens ständigt nyfikna sökande. [5] Miłosz visuellt-symboliska poesi innehåller även en dualismen mellan det idylliska och det apokalyptiska. Dessutom är en filosofisk eller religiös epifani ofta påtaglig. [6] Där finns en viss motsägelse i Miłosz inställning till sin nationalitet, ett talande citat kommer från författaren själv: "Jag föddes inte i Polen, jag uppfostrades inte i Polen, jag bor inte i Polen, men jag skriver på polska".[7]
Romaner
- Maktövertagandet (Zdobycie władzy, 1953) (översättning Martin von Zweigbergk, Bromberg, 1982)
- Issadalen (Dolina Issy, 1955) (översättning Kjell Rehnström, Bromberg, 1980)
Essäer
- Själar i fångenskap (Zniewolony umysł,1953) (översättning Ingrid Ekman Nordgaard, Natur och kultur, 1956)
- Jag är här: essäer (i urval av Katarina Gruber, översättning från polska: Alexandra Josephson och Jan Nyberg, Bromberg, 1980)
- Mitt Europa (Rodzinna Europa) (översättning Stellan Ottosson, Bromberg, 1981)
Diktsamlingar
- Möte: dikter (översättning från polska av Knut Ahnlund [m.fl.] och från engelska av Eva Bruno, Bromberg, 1980)
- Sången om pärlan och andra dikter (tolkning och efterord Nils Åke Nilsson, Bromberg, 1985)
- Samlade dikter 1931-1987 (nytolkningar och redaktion Nils Åke Nilsson, tolkningar av Knut Ahnlund [m.fl.], Bromberg, 1990)
- Vid flodens strand (Na brzegu rzeki) (tolkning och förord Anders Bodegård, Bromberg, 2000)
- Det, Orfeus och Eurydike (To och Orfeusz i Eurydyka) (översättning och efterord Anders Bodegård, Bromberg, 2004)
- Ärlig beskrivning (urval av Anders Bodegård och Leonard Neuger, Bromberg, 2011)
Priser och utmärkelser
- Neustadts internationella litteraturpris 1978.
- Nobelpriset 1980.
- Heders-medborgare av staden Kraków 1993.
Milosz poesi i andra sammanhang
År 2011 firas Czesław Miłosz 100-årsjubileum med flera festivaler, konserter, utställningar och diktuppläsningar. Polska Ambassaden i Sverige har uppmärksammat jubileet, Chicago Literary Festival, Berkeley University i California där Milosz var verksam, ambassaden i Paris, Circulo de Bellas Artes i Madrid och på många andra platser.
När det gäller musikaliska tolkningar så har Aga Zaryan har tolkat Milosz poesi i musik, både på engelska och på polska.. En helt annan tolkning i musik har den litauiska kompositören Narbutaitė skrivit. 1997 komponerade hon ett oratorium för att hylla de kulturella utbyten som ägt rum i Litauen. Bland annat finns här texter av Czeslaw Milosz diktsamlingar "Miasto bez imienia" ("Stad utan namn") och "Där solen går upp och där den går ner".
Filmer
Andrzej Miłosz har gjort flera dokumentärfilmer om sin bror och 1982 gjorde regissören Tadeusz Konwicki en filmatisering av Czesław Miłosz roman "Issadalen".
Noter
- ^ [a b c d e] Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 1 mars 2022.[källa från Wikidata]
- ^ CONOR.Sl.[källa från Wikidata]
- ^ Miłosz, Czesław. Visegrad Literature.
- ^ Czeslaw Milosz - Lithuania's native foreign son av Steven Paulikas. The Baltic Times 19 augusti 2004.
- ^ "Moment Wieczny" Alexander Fiut 2011 Wydawnictwo Literackie s 399 - 436
- ^ http://www.instytutksiazki.pl/pl,ik,site,8,5,15.php
- ^ "Moment Wieczny" Alexander Fiut 2011 Wydawnictwo Literackie s 188
Externa länkar
- Czeslaw Milosz läser dikten Magpiety, en dikt översatt till engelska.
- Nobelprize.org, Nobelpriset i litteratur 1980
- Nobelprize.org, Czesław Miłosz - Biografi
- Czesław Miłosz i Libris
|