Allmänna valen i Turkiet 2023: Skillnad mellan sidversioner
Actorpol (Diskussion | Bidrag) |
puts - dåtid |
||
(20 mellanliggande sidversioner av 7 användare visas inte) | |||
Rad 1: | Rad 1: | ||
'''Turkiska allmänna val 2023''' hölls den 14 maj.<ref>{{webbref|titel=President Erdogan confirms May 14 election date in Türkiye|url=https://www.trtworld.com/turkey/president-erdogan-confirms-may-14-election-date-in-t%C3%BCrkiye-64770|hämtdatum=2023-01-24|arkivurl=https://web.archive.org/web/20230122195548/https://www.trtworld.com/turkey/president-erdogan-confirms-may-14-election-date-in-t%C3%BCrkiye-64770|arkivdatum=2023-01-22}}</ref><ref name="Table of Six"/><ref name=":5">{{webbref |datum=2023-03-10 |titel=Son Dakika... Erdoğan seçim kararını açıkladı: 14 Mayıs |url=https://www.cumhuriyet.com.tr/turkiye/son-dakika-erdogan-secim-kararini-acikladi-14-mayis-2059652 |hämtdatum=2023-03-10 |verk=Cumhuriyet |språk=tr}}</ref><ref name=":6">{{webbref |datum=2023-03-10 |titel=Erdoğan seçim kararını imzaladı: Türkiye 14 Mayıs'ta sandık başına gidecek |url=https://www.bbc.com/turkce/articles/cne3474pkmno |hämtdatum=2023-03-10 |verk=BBC News Türkçe |språk=tr}}</ref> Dels valdes då 600 [[Parlamentsledamot|parlamentsledamöter]] till [[Turkiets nationalförsamling|Turkiets stora nationalförsamling]]. Dels hölls samma dag första valomgången av [[Lista över Turkiets presidenter|Turkiets president]]. Då ingen presidentkandidat erhöll [[Majoritet|enkel majoritet]] (mer än 50 % av rösterna) hölls en andra omgång av presidentvalet den 28 maj mellan de två ledande kandidaterna, sittande president [[Recep Tayyip Erdoğan]] och största oppositionspartiets ledare [[Kemal Kılıçdaroğlu]]. Erdoğan behöll presidentposten. Både nationalförsamlingen och presidenten valdes för en period om fem år. |
|||
== Bakgrund == |
== Bakgrund == |
||
[[Turkiet]] är en [[representativ demokrati|representativ]] [[presidentialism|presidentdemokrati]] och en konstitutionell [[republik]] med ett [[flerpartisystem]]. På nationell nivå är [[Maktdelningsprincipen|makten uppdelad]] mellan presidenten (som är [[statschef]] och [[regeringschef]]), [[parlament]]et och [[rättsväsende]]t. Dessutom har landet val på regional och lokal nivå. |
[[Turkiet]] är en [[representativ demokrati|representativ]] [[presidentialism|presidentdemokrati]] och en konstitutionell [[republik]] med ett [[flerpartisystem]]. På nationell nivå är [[Maktdelningsprincipen|makten uppdelad]] mellan presidenten (som är [[statschef]] och [[regeringschef]]), [[parlament]]et och [[rättsväsende]]t. Dessutom har landet val på regional och lokal nivå. |
||
Turkiet har successivt tappat i [[demokratiindex]] sedan det var som högst omkring när [[Rättvise- och utvecklingspartiet]] ({{Tooltip|AKP|Adalet ve Kalkınma Partisi}}) kom till makten år 2002. Ytterligare nedgång skedde direkt efter det misslyckade [[militärkuppförsöket i Turkiet 2016]]. Landet klassificeras som en [[hybridregim]] mellan [[auktoritär]]t [[autokrati|envälde]] och ett bristfälligt demokratiskt system,<ref name="Esen Gumuscu 2020 pp. 1075–1091">{{ |
Turkiet har successivt tappat i [[demokratiindex]] sedan det var som högst omkring när [[Rättvise- och utvecklingspartiet]] ({{Tooltip|AKP|Adalet ve Kalkınma Partisi}}) kom till makten år 2002. Ytterligare nedgång skedde direkt efter det misslyckade [[militärkuppförsöket i Turkiet 2016]]. Landet klassificeras som en [[hybridregim]] mellan [[auktoritär]]t [[autokrati|envälde]] och ett bristfälligt demokratiskt system,<ref name="Esen Gumuscu 2020 pp. 1075–1091">{{tidskriftsref |efternamn1=Esen |förnamn1=Berk |efternamn2=Gumuscu |förnamn2=Sebnem |rubrik=Why did Turkish democracy collapse? A political economy account of AKP's authoritarianism |url=https://journals.sagepub.com/doi/pdf/10.1177/1354068820923722 |tidskrift=Party Politics |utgivare=SAGE Publications |volym=27 |nummer=6 |datum=2020-05-11 |issn=1354-0688 |doi=10.1177/1354068820923722 |sid=1075–1091 |hdl=11693/75894 |s2cid=219458590 |hdl-access=free }}</ref><ref name="Borsuk Levin 2021 pp. 175–187">{{tidskriftsref |efternamn1=Borsuk |förnamn1=Imren |efternamn2=Levin |förnamn2=Paul T. |rubrik=Social coexistence and violence during Turkey's authoritarian transition |tidskrift=Southeast European and Black Sea Studies |utgivare=Informa UK Limited |volym=21 |nummer=2 |datum=2021-04-03 |issn=1468-3857 |doi=10.1080/14683857.2021.1909292 |sid=175–187 |s2cid=233594832 |doi-access=free }}</ref><ref name="Cavatorta Storm Resta 2020 p. 248">{{bokref |efternamn1=Cavatorta |förnamn1=F. |efternamn2=Storm |förnamn2=L. |efternamn3=Resta |förnamn3=V. |titel=Routledge Handbook on Political Parties in the Middle East and North Africa |utgivare=Taylor & Francis |år=2020 |isbn=978-1-000-29330-2 |url=https://books.google.com/books?id=6uYLEAAAQBAJ&pg=PT248 |hämtdatum=2022-11-15 |sid=248}}</ref> där regeringen [[Turkiet#Mänskliga rättigheter|begränsar grundläggande friheter och äventyrar rättsstatsprincipen]].<ref name="Human Rights Watch 2021">{{webbref |titel=World Report 2022: Rights Trends in Turkey |verk=Human Rights Watch |datum=2021-12-14 |url=https://www.hrw.org/world-report/2022/country-chapters/turkey |hämtdatum=2022-11-15}}</ref> |
||
=== Föregående val === |
=== Föregående val === |
||
Rad 11: | Rad 11: | ||
Det största oppositionspartiet är [[Republikanska folkpartiet]] ({{Tooltip|CHP|Cumhuriyet Halk Partisi}}), vilket grundades av landets grundare [[Kemal Atatürk]] och leds av [[Kemal Kılıçdaroğlu]]. CHP är sekularistiskt och numera socialdemokratiskt. I lokalvalet den 31 mars 2019 vann CHP mot både AKP och MHP i många större städer, bland annat i landets största stad [[Istanbul]], i huvudstaden [[Ankara]] och i turistmetropolen [[Antalya]].<ref>{{Webbref|titel=Cumhuriyet Halk Partisi - Wikiblog|url=https://www.wikiblog.wiki/sv/Cumhuriyet_Halk_Partisi|verk=wikiblog.wiki (källbelagd wiki)|hämtdatum=2023-01-25}}</ref> |
Det största oppositionspartiet är [[Republikanska folkpartiet]] ({{Tooltip|CHP|Cumhuriyet Halk Partisi}}), vilket grundades av landets grundare [[Kemal Atatürk]] och leds av [[Kemal Kılıçdaroğlu]]. CHP är sekularistiskt och numera socialdemokratiskt. I lokalvalet den 31 mars 2019 vann CHP mot både AKP och MHP i många större städer, bland annat i landets största stad [[Istanbul]], i huvudstaden [[Ankara]] och i turistmetropolen [[Antalya]].<ref>{{Webbref|titel=Cumhuriyet Halk Partisi - Wikiblog|url=https://www.wikiblog.wiki/sv/Cumhuriyet_Halk_Partisi|verk=wikiblog.wiki (källbelagd wiki)|hämtdatum=2023-01-25}}</ref> |
||
Ytterligare två partier kom in i parlamentet 2018: det näst största oppositionspartiet, [[nationalkonservatism|nationalkonservativa]] [[Bra parti]] eller Godhet och rättvisa ({{Tooltip|İYİ|İYİ Parti}}), samt landets fjärde största parti, det pro-kurdiska vänsterorienterade [[Folkens demokratiska parti (Turkiet)|Folkens demokratiska parti]] ({{Tooltip|HDP|Halkların Demokratik Partisi}}). Att oppositionsblocket |
Ytterligare två partier kom in i parlamentet 2018: det näst största oppositionspartiet, [[nationalkonservatism|nationalkonservativa]] [[Bra parti]] eller Godhet och rättvisa ({{Tooltip|İYİ|İYİ Parti}}), samt landets fjärde största parti, det pro-kurdiska vänsterorienterade [[Folkens demokratiska parti (Turkiet)|Folkens demokratiska parti]] ({{Tooltip|HDP|Halkların Demokratik Partisi}}). Att oppositionsblocket var beroende av ett prokurdiskt parti orsakade ständiga konflikter med İYİ.<ref name=TT/> |
||
Valet markerade landets övergång från ett [[Parlamentarism|parlamentariskt system]] till ett [[Presidentialism|presidentsystem]], vilket med knapp marginal hade godkänts av väljarna i en konstitutionell folkomröstning den 16 april 2017. [[Lista över Turkiets premiärministrar|Premiärministerposten i Turkiet]] avskaffades den 12 juli 2018 och dess sista innehavare, [[Binali Yıldırım]], tillträdde som [[talman]] för den stora nationalförsamlingen. |
Valet 2018 markerade landets övergång från ett [[Parlamentarism|parlamentariskt system]] till ett [[Presidentialism|presidentsystem]], vilket med knapp marginal hade godkänts av väljarna i en konstitutionell folkomröstning den 16 april 2017. [[Lista över Turkiets premiärministrar|Premiärministerposten i Turkiet]] avskaffades den 12 juli 2018 och dess sista innehavare, [[Binali Yıldırım]], tillträdde som [[talman]] för den stora nationalförsamlingen. |
||
== Presidentvalet == |
== Presidentvalet == |
||
Rad 22: | Rad 22: | ||
År 2020 fanns det spekulationer om ett tidigare presidentval före det ordinarie valet 2023. Vid den tiden uteslöt [[Devlet Bahçeli]], ledaren för koalitionspartnern [[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|MHP]], detta. Han bekräftade då också att den nuvarande koalitionen mellan AK-partiet och MHP kommer att förbli intakt och att [[Recep Tayyip Erdoğan|Erdoğan]] var deras gemensamma presidentkandidat. Den 9 juni 2022 meddelade Erdoğan sin kandidatur. |
År 2020 fanns det spekulationer om ett tidigare presidentval före det ordinarie valet 2023. Vid den tiden uteslöt [[Devlet Bahçeli]], ledaren för koalitionspartnern [[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|MHP]], detta. Han bekräftade då också att den nuvarande koalitionen mellan AK-partiet och MHP kommer att förbli intakt och att [[Recep Tayyip Erdoğan|Erdoğan]] var deras gemensamma presidentkandidat. Den 9 juni 2022 meddelade Erdoğan sin kandidatur. |
||
Den 18 januari 2023 signalerade Erdoğan att valet kan komma att hållas tidigare än det planerade datumet, närmare bestämt den 14 maj 2023, som en symbolisk referens till slutet på det enpartiperiod under CHP vid valet den 14 maj 1950.<ref>{{Tidningsref|url=https://www.hurriyetdailynews.com/president-erdogan-hints-at-may-14-for-general-election-180225|datum=2023-01-18|rubrik=President Erdoğan hints at May 14 for general elections|tidning=Hurriyet Daily News}}</ref> Därmed skulle en andra presidentvalsomgång hållas den 28 juni 2023, om det behövs. De sex oppositionspartierna i "Table of Six" meddelade emellertid strax efteråt att Erdogan inte kan kandidera till presidentposten det datumet utan parlamentets samtycke.<ref name="Table of Six">{{ |
Den 18 januari 2023 signalerade Erdoğan att valet kan komma att hållas tidigare än det planerade datumet, närmare bestämt den 14 maj 2023, som en symbolisk referens till slutet på det enpartiperiod under CHP vid valet den 14 maj 1950.<ref>{{Tidningsref|url=https://www.hurriyetdailynews.com/president-erdogan-hints-at-may-14-for-general-election-180225|datum=2023-01-18|rubrik=President Erdoğan hints at May 14 for general elections|tidning=Hurriyet Daily News}}</ref> Därmed skulle en andra presidentvalsomgång hållas den 28 juni 2023, om det behövs. De sex oppositionspartierna i "Table of Six" meddelade emellertid strax efteråt att Erdogan inte kan kandidera till presidentposten det datumet utan parlamentets samtycke.<ref name="Table of Six">{{webbref |datum=27 januari 2023 |titel=Table of Six: Legally Erdoğan cannot run for a third term on May 14 |url=https://bianet.org/english/politics/273383-table-of-six-legally-erdogan-cannot-run-for-a-third-term-on-may-14 |verk=[[Bianet]]}}</ref> Den 10 mars 2023 undertecknade Erdoğan ett dekret om att valen ska hållas den 14 maj 2023.<ref name=":5" /><ref name=":6" /> |
||
=== Regler för valbarhet === |
=== Regler för valbarhet === |
||
Rad 28: | Rad 28: | ||
=== Meddelade kandidaturer === |
=== Meddelade kandidaturer === |
||
Den 1 april, efter en dragning av Turkiets högsta valråd, var fyra presidentkandidaters platser på valsedeln fastställda enligt följande: |
|||
* [[Recep Tayyip Erdoğan]], Turkiets 12:e president (2014– ), Turkiets 25:e premiärminister (2003–2014), borgmästare i Istanbul (1994–1998)<ref>{{Tidningsref|författare=Associated Press|datum=2022-06-09|rubrik=Turkey's Erdogan Says He Will Run for Reelection Next Year|url=https://www.usnews.com/news/world/articles/2022-06-09/turkeys-erdogan-says-he-will-run-for-reelection-next-year|tidning=U.S. News}}</ref> Stöds av Folkalliansen. |
* [[Recep Tayyip Erdoğan]], Turkiets 12:e president (2014– ), Turkiets 25:e premiärminister (2003–2014), borgmästare i Istanbul (1994–1998)<ref>{{Tidningsref|författare=Associated Press|datum=2022-06-09|rubrik=Turkey's Erdogan Says He Will Run for Reelection Next Year|url=https://www.usnews.com/news/world/articles/2022-06-09/turkeys-erdogan-says-he-will-run-for-reelection-next-year|tidning=U.S. News}}</ref> Stöds av Folkalliansen. |
||
*[[Kemal Kılıçdaroğlu]], ledare för [[Republikanska folkpartiet]] (CHP), ledare för oppositionen<ref>{{Tidningsref|titel=Meet Turkish President Erdogan's presumptive challenger|url=https://www.economist.com/europe/2022/03/10/meet-turkish-president-erdogans-presumptive-challenger|hämtdatum=12 March 2022|tidning=The Economist|datum=10 March 2022}}</ref> Stöds av Nationella alliansen. |
*[[Kemal Kılıçdaroğlu]], ledare för [[Republikanska folkpartiet]] (CHP), ledare för oppositionen<ref>{{Tidningsref|titel=Meet Turkish President Erdogan's presumptive challenger|url=https://www.economist.com/europe/2022/03/10/meet-turkish-president-erdogans-presumptive-challenger|hämtdatum=12 March 2022|tidning=The Economist|datum=10 March 2022}}</ref> deklarerade sin kandidatur den 6 mars. Stöds av både ''Nationella alliansen'' och av ''Labour and Freedom Alliance''. |
||
* [[Muharrem İnce]], ledare för Fosterlandspartiet ({{Tooltip|MP|Memleket Partisi}}), tidigare för [[Republikanska folkpartiet]] (CHP), presidentkandidat 2018 |
* [[Muharrem İnce]], ledare för Fosterlandspartiet ({{Tooltip|MP|Memleket Partisi}}), tidigare för [[Republikanska folkpartiet]] (CHP), presidentkandidat 2018.<ref>{{webbref|titel=Muharrem İnce, 2023 seçimlerinde aday olacağını açıkladı|url=https://www.trthaber.com/haber/gundem/muharrem-ince-2023-secimlerinde-aday-olacagini-acikladi-609102.html|språk=tr}}</ref> Drog tillbaka kandidaturen den 11 maj 2023, men står kvar på valsedeln. |
||
* [[Sinan Oğan]], tidigare [[Turkiets nationalförsamling|parlamentsledamot]] från [[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|Nationella aktionspartiet MHP]] (2011–2015) |
* [[Sinan Oğan]], tidigare [[Turkiets nationalförsamling|parlamentsledamot]] från [[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|Nationella aktionspartiet MHP]] (2011–2015)<ref>{{webbref|titel=Sinan Oğan cumhurbaşkanı adaylığını sosyal medyadan duyurdu|url=https://www.gazeteduvar.com.tr/sinan-ogan-cumhurbaskani-adayligini-sosyal-medyadan-duyurdu-haber-1580298|språk=tr-TR}}</ref> Kandiderar som oberoende, stöds av Förfädernas allians. |
||
<gallery mode="packed" heights="160"> |
<gallery mode="packed" heights="160"> |
||
Recep Tayyip Erdogan in Ukraine.jpg|alt=|[[Turkiets president |President]] '''[[Recep Tayyip Erdoğan]]''' från [[Istanbul]]. |
Recep Tayyip Erdogan in Ukraine.jpg|alt=|[[Turkiets president |President]] '''[[Recep Tayyip Erdoğan]]''' från [[Istanbul]]. |
||
Kemal Kılıçdaroğlu in March 2023 (cropped).png|alt=|Oppositionspartiledaren '''[[Kemal Kılıçdaroğlu]]''' från [[Tunceli (provins)|Tunceli]] |
Kemal Kılıçdaroğlu in March 2023 (cropped).png|alt=|Oppositionspartiledaren '''[[Kemal Kılıçdaroğlu]]''' från [[Tunceli (provins)|Tunceli]]. |
||
Muharrem İnce, 2023 (cropped).jpg|Ledare för [[Fosterlandspartiet (Turkiet, 2021)|Fosterlandspartiet]] (MP) '''[[Muharrem İnce]]''' från [[Yalova (provins)|Yalova]]. |
Muharrem İnce, 2023 (cropped).jpg|Ledare för [[Fosterlandspartiet (Turkiet, 2021)|Fosterlandspartiet]] (MP) '''[[Muharrem İnce]]''' från [[Yalova (provins)|Yalova]]. |
||
Dr. Sinan Oğan 2023 (cropped).jpg|Tidigare [[Turkiets nationalförsamling|parlamentsledamoten]] '''[[Sinan Oğan]]''' från [[Iğdır (provins)|Iğdır]]. |
Dr. Sinan Oğan 2023 (cropped).jpg|Tidigare [[Turkiets nationalförsamling|parlamentsledamoten]] '''[[Sinan Oğan]]''' från [[Iğdır (provins)|Iğdır]]. |
||
Rad 71: | Rad 71: | ||
* [[Euroskepticism]] |
* [[Euroskepticism]] |
||
|{{Partifakta/platser| |
|{{Partifakta/platser|344|600}} |
||
|- |
|- |
||
!2 |
!2 |
||
Rad 82: | Rad 82: | ||
* Demokratiska partiet ({{Tooltip|DP|Demokrat Parti}}) |
* Demokratiska partiet ({{Tooltip|DP|Demokrat Parti}}) |
||
* Framtidspartiet ({{Tooltip|GP|Genç Parti}}) |
* Framtidspartiet ({{Tooltip|GP|Genç Parti}}) |
||
⚫ | |||
| |
| |
||
* Kemalism |
* Kemalism |
||
Rad 91: | Rad 90: | ||
* [[Parlamentarism]] |
* [[Parlamentarism]] |
||
* [[Folkets parti (partityp)|Stort tält]] |
* [[Folkets parti (partityp)|Stort tält]] |
||
|{{Partifakta/platser| |
|rowspan="2" | {{Partifakta/platser|256|600}} |
||
|- |
|- |
||
!3 |
!3 |
||
|Labour and Freedom Alliance |
|Labour and Freedom Alliance |
||
| |
| |
||
* [[Folkens demokratiska parti (Turkiet)|Folkens demokratiska parti]] ({{Tooltip|HDP|Halkların Demokratik Partisi}}) |
* [[Folkens demokratiska parti (Turkiet)|Folkens demokratiska parti]] ({{Tooltip|HDP|Halkların Demokratik Partisi}} - på {{Tooltip|YSP|Yeşil Sol Parti}}:s valsedel) |
||
* Labour Party ({{Tooltip|EMEP|Emek Partisi}}) |
* Labour Party ({{Tooltip|EMEP|Emek Partisi}}) |
||
* Labourist Movement Party (EHP) |
* Labourist Movement Party (EHP) |
||
* Social Freedom Party (TÖP) |
* Social Freedom Party (TÖP) |
||
⚫ | |||
* [[Yeşil Sol Parti|Gröna vänsterpartiet]] ({{Tooltip|YSP|Yeşil Sol Parti}} eller {{Tooltip|YSGP|Yeşiller ve Sol Gelecek Partisi}}) |
|||
| |
| |
||
* [[Socialism]] |
* [[Socialism]] |
||
Rad 106: | Rad 107: | ||
* [[Progressivism]] |
* [[Progressivism]] |
||
* Minoriteters rättigheter |
* Minoriteters rättigheter |
||
|{{Partifakta/platser|60|600}} |
|||
|- |
|- |
||
!4 |
!4 |
||
Rad 120: | Rad 120: | ||
* Invandringsmotstånd |
* Invandringsmotstånd |
||
* [[Parlamentarism]] |
* [[Parlamentarism]] |
||
|{{Partifakta/platser| |
|{{Partifakta/platser|0|600|hex=#0D5DA6}} |
||
|} |
|} |
||
=== Opinionsundersökningar === |
=== Opinionsundersökningar === |
||
[[File:2023 Türkiye cumhurbaşkanlığı seçimi birinci tur (takvim ilanı sonrası).png|mini|800x800px|Opinionsundersökningar inför 2023 års turkiska presidentval. Se även [[:commons:File:2023_Turkish_Presidential_Polling.png|alternativt diagram]] med fler kandidater.|center]] |
[[File:2023 Türkiye cumhurbaşkanlığı seçimi birinci tur (takvim ilanı sonrası).png|mini|800x800px|Opinionsundersökningar inför 2023 års turkiska presidentval med fem, efter 1 april fyra, officiella kandidater. Se även ett äldre [[:commons:File:2023_Turkish_Presidential_Polling.png|alternativt diagram]] med fler som troddes vara potentiella kandidater innan partierna började deklarera sina officiella kandidater.|center]] |
||
== Parlamentsvalet == |
== Parlamentsvalet == |
||
Rad 131: | Rad 131: | ||
På initiativ av den regerande [[Rättvise- och utvecklingspartiet|AKP]] och dess främsta politiska allierade [[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|MHP]] sänktes den nationella valtröskeln för ett parti att gå in i parlamentet från 10 till 7 procent. Det finns ingen tröskel för [[Partilös|oberoende]] kandidater.<ref>{{webbref|url=https://www.electoral-reform.org.uk/crossing-the-threshold-the-turkish-election/|titel=Crossing the threshold – the Turkish election}}</ref> Politiska partier kan också välja att delta i valet i en [[Partigrupp|politisk allians]] med andra partier, vilket tar bort kravet på 7 % så länge alliansen som helhet vinner mer än 7 % av rösterna totalt. |
På initiativ av den regerande [[Rättvise- och utvecklingspartiet|AKP]] och dess främsta politiska allierade [[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|MHP]] sänktes den nationella valtröskeln för ett parti att gå in i parlamentet från 10 till 7 procent. Det finns ingen tröskel för [[Partilös|oberoende]] kandidater.<ref>{{webbref|url=https://www.electoral-reform.org.uk/crossing-the-threshold-the-turkish-election/|titel=Crossing the threshold – the Turkish election}}</ref> Politiska partier kan också välja att delta i valet i en [[Partigrupp|politisk allians]] med andra partier, vilket tar bort kravet på 7 % så länge alliansen som helhet vinner mer än 7 % av rösterna totalt. |
||
=== Deltagande partier === |
=== Deltagande partier och resultat === |
||
Att bilda ett politiskt parti utan föregående tillstånd är en konstitutionell rättighet, men inrikesministeriet kan skjuta upp registreringen av ett nytt parti i flera år,<ref>{{ |
Att bilda ett politiskt parti utan föregående tillstånd är en konstitutionell rättighet, men inrikesministeriet kan skjuta upp registreringen av ett nytt parti i flera år,<ref>{{webbref |titel=We are starting the legal process to use our democratic right! |url=https://yesiller.org.tr/2021/03/22/we-are-starting-the-legal-process-to-use-our-democratic-right/ |hämtdatum=2021-03-22 |verk=[[Green Party (Turkey)]] |arkivurl=https://web.archive.org/web/20210615042829/https://yesiller.org.tr/2021/03/22/we-are-starting-the-legal-process-to-use-our-democratic-right/ |arkivdatum=2021-06-15 }}</ref><ref>{{webbref |efternamn=Ergin |förnamn=Sedat |titel=Türkiye'de bir Yeşiller Partisi kurmaya kalktığınızda (When you try to establish a Green Party in Turkey) |url=https://www.hurriyet.com.tr/yazarlar/sedat-ergin/turkiyede-bir-yesiller-partisi-kurmaya-kalktiginizda-41957757 |hämtdatum=2021-12-12 |verk=[[Hürriyet]] |språk=tr}}</ref> så partiet kan inte ställa upp i val.<ref>{{webbref |efternamn=Keyman |förnamn=Fuat |datum=2022-01-22 |titel=Yeşiller Partisi niye engelleniyor ve Muhalefet ne yapmalı? (Why is the Green Party blocked and what should the Opposition do?) |url=https://www.politikyol.com/yesiller-partisi-niye-engelleniyor-ve-muhalefet-ne-yapmali/ |hämtdatum=2022-01-27 |verk=PolitikYol |språk=tr}}</ref> |
||
Den 13 januari 2022 var antalet partier som hade uppfyllt kraven för valbarhet för att ställa upp i det kommande parlamentsvalet 24. Denna lista var inte slutgiltig eftersom otillåtna politiska partier fortfarande kan kvalificera sig för att delta i val när de uppfyller kraven i lag nr. 298 om "Grundläggande bestämmelser om val och röstlängder".<ref>{{Tidningsref|url=https://m.bianet.org/bianet/politics/256305-turkey-s-supreme-election-council-finds-24-political-parties-eligible-to-enter-elections|datum=2022-01-17|rubrik=Turkey's Supreme Election Council finds 24 political parties eligible to enter elections|tidning=Bianet}}</ref> Fem av partierna har mandat i parlamentet sedan valet 2018. |
Den 13 januari 2022 var antalet partier som hade uppfyllt kraven för valbarhet för att ställa upp i det kommande parlamentsvalet 24. Denna lista var inte slutgiltig eftersom otillåtna politiska partier fortfarande kan kvalificera sig för att delta i val när de uppfyller kraven i lag nr. 298 om "Grundläggande bestämmelser om val och röstlängder".<ref>{{Tidningsref|url=https://m.bianet.org/bianet/politics/256305-turkey-s-supreme-election-council-finds-24-political-parties-eligible-to-enter-elections|datum=2022-01-17|rubrik=Turkey's Supreme Election Council finds 24 political parties eligible to enter elections|tidning=Bianet}}</ref> Fem av partierna har mandat i parlamentet sedan valet 2018. |
||
Rad 146: | Rad 146: | ||
!Ideologi |
!Ideologi |
||
!Resultat 2018 |
!Resultat 2018 |
||
!Resultat 2023 |
|||
|- |
|- |
||
|[[Rättvise- och utvecklingspartiet]] |
|[[Rättvise- och utvecklingspartiet]] |
||
Rad 153: | Rad 154: | ||
|[[Konservatism]] |
|[[Konservatism]] |
||
|42,6 % (295 mandat) |
|42,6 % (295 mandat) |
||
⚫ | |||
|- |
|- |
||
|[[Republikanska folkpartiet]] |
|[[Republikanska folkpartiet]] |
||
Rad 160: | Rad 162: | ||
|[[Kemalism]] |
|[[Kemalism]] |
||
|22,7 % (146 mandat) |
|22,7 % (146 mandat) |
||
|25,33 % (169 mandat) |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
|- |
|- |
||
|[[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|Nationella aktionspartiet]] |
|[[Nationella aktionspartiet (Turkiet)|Nationella aktionspartiet]] |
||
Rad 174: | Rad 170: | ||
|[[Turkish nationalism|Turkisk]] [[ultranationalism]] |
|[[Turkish nationalism|Turkisk]] [[ultranationalism]] |
||
|11,1 % (49 mandat) |
|11,1 % (49 mandat) |
||
|10,07 % (50 mandat) |
|||
|- |
|- |
||
|[[Bra parti (Turkiet)|Bra parti]] eller Godhet och rättvisa |
|[[Bra parti (Turkiet)|Bra parti]] eller Godhet och rättvisa |
||
Rad 181: | Rad 178: | ||
|[[Turkish nationalism|Turkisk nationalism]], mänskliga rättigheter, demokrati |
|[[Turkish nationalism|Turkisk nationalism]], mänskliga rättigheter, demokrati |
||
|9,9 % (43 mandat) |
|9,9 % (43 mandat) |
||
|9,69 % (44 mandat) |
|||
⚫ | |||
|[[Yeşil Sol Parti|Gröna vänsterpartiet]] |
|||
|{{Tooltip|YSGP| Çiğdem Kılıçgün Uçar, İbrahim Akın}} |
|||
|[[İbrahim Akın, Çiğdem Kılıçgün Uçar]] |
|||
|[[Center-vänster politik|Center-vänster]] till [[Politisk vänster|vänster]] |
|||
|[[Grön politik]] |
|||
|— |
|||
|8,81 % (61 mandat) |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
|— |
|||
|2,82 % (5 mandat) |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
|— |
|||
|1,73 % (4 mandat) |
|||
|- |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
|11,7 % (56 mandat) |
|||
|— |
|||
På YSGP:s valsedel |
|||
|- |
|- |
||
|[[Lycksalighetspartiet]] |
|[[Lycksalighetspartiet]] |
||
Rad 188: | Rad 219: | ||
|[[Islamism]] |
|[[Islamism]] |
||
|1,3 % (0 mandat) |
|1,3 % (0 mandat) |
||
|— |
|||
|- |
|- |
||
|[[Free Cause Party]] |
|[[Free Cause Party]] |
||
Rad 195: | Rad 227: | ||
|[[Kurdish Islamonationalism|Kurdisk Islamonationalism]] |
|[[Kurdish Islamonationalism|Kurdisk Islamonationalism]] |
||
|0,3 % (0 mandat) |
|0,3 % (0 mandat) |
||
|— |
|||
|- |
|- |
||
|[[patriotiska partiet (Turkiet)|Patriotiska partiet]] |
|[[patriotiska partiet (Turkiet)|Patriotiska partiet]] |
||
Rad 202: | Rad 235: | ||
|[[Ulusalcılık]] |
|[[Ulusalcılık]] |
||
|0,2 % (0 mandat) |
|0,2 % (0 mandat) |
||
|— |
|||
|- |
|- |
||
|[[Communist Party of Turkey (modern)|Communist Party of Turkey]] |
|[[Communist Party of Turkey (modern)|Communist Party of Turkey]] |
||
Rad 208: | Rad 242: | ||
|[[Vänsterextremism|Extremvänster]] |
|[[Vänsterextremism|Extremvänster]] |
||
|[[Kommunism]] |
|[[Kommunism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 215: | Rad 250: | ||
|[[Politisk höger|Höger]] |
|[[Politisk höger|Höger]] |
||
|[[Konservatism]] |
|[[Konservatism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 223: | Rad 259: | ||
|[[Liberalkonservatism|Liberal Konservatism]] |
|[[Liberalkonservatism|Liberal Konservatism]] |
||
|— |
|— |
||
|— |
|||
På CHP:s valsedel |
|||
|- |
|- |
||
|[[Demkratiska vänsterpartiet (Turkiet)|Democratiska vänsterpartiet]] |
|[[Demkratiska vänsterpartiet (Turkiet)|Democratiska vänsterpartiet]] |
||
Rad 229: | Rad 267: | ||
|[[Center-vänster politik|Center-vänster]] |
|[[Center-vänster politik|Center-vänster]] |
||
|[[Socialdemokrati]] |
|[[Socialdemokrati]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 237: | Rad 276: | ||
|[[Liberalkonservatism|Liberal konservatism]] |
|[[Liberalkonservatism|Liberal konservatism]] |
||
|— |
|— |
||
|— |
|||
På CHP:s valsedel |
|||
|- |
|- |
||
|[[Future Party (Turkey)|Future Party]] |
|[[Future Party (Turkey)|Future Party]] |
||
Rad 243: | Rad 284: | ||
|[[Politisk höger|Höger]] |
|[[Politisk höger|Höger]] |
||
|[[Konservatism]] |
|[[Konservatism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 250: | Rad 292: | ||
|[[Högerextremism|Extremhöger]] |
|[[Högerextremism|Extremhöger]] |
||
|[[Turkish Islamonationalism|Turkisk Islamonationalism]] |
|[[Turkish Islamonationalism|Turkisk Islamonationalism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 257: | Rad 300: | ||
|[[Center-vänster politik|Center-vänster]] |
|[[Center-vänster politik|Center-vänster]] |
||
|[[Kemalism]] |
|[[Kemalism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 264: | Rad 308: | ||
|[[Politisk mitt|Center]] |
|[[Politisk mitt|Center]] |
||
|[[Nationalism]] |
|[[Nationalism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 271: | Rad 316: | ||
|[[Politisk vänster|Vänster]] |
|[[Politisk vänster|Vänster]] |
||
|[[Socialism]] |
|[[Socialism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 279: | Rad 325: | ||
|[[Kommunism]] |
|[[Kommunism]] |
||
|— |
|— |
||
|— |
|||
På YSGP:s valsedel |
|||
|- |
|- |
||
|[[Fosterlandspartiet (Turkiet, 2021)|Fosterlandspartiet]] |
|[[Fosterlandspartiet (Turkiet, 2021)|Fosterlandspartiet]] |
||
Rad 285: | Rad 333: | ||
|[[Borgerliga partier|Center-höger]] |
|[[Borgerliga partier|Center-höger]] |
||
|[[Liberalkonservatism|Liberal konservatism]] |
|[[Liberalkonservatism|Liberal konservatism]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 293: | Rad 342: | ||
|[[Konservatism]] |
|[[Konservatism]] |
||
|— |
|— |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 306: | Rad 349: | ||
|[[Center-vänster politik|Center-vänster]] |
|[[Center-vänster politik|Center-vänster]] |
||
|[[Socialdemokrati]] |
|[[Socialdemokrati]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 314: | Rad 358: | ||
|[[Kommunism]] |
|[[Kommunism]] |
||
|— |
|— |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
|— |
|— |
||
|- |
|- |
||
Rad 326: | Rad 364: | ||
|[[Hakan Uzan]] |
|[[Hakan Uzan]] |
||
|[[Politisk mitt|Center]] |
|[[Politisk mitt|Center]] |
||
|[[Islamism]], [[Socialliberalism|social liberalism]] |
|[[Islamism]], [[Socialliberalism|social liberalism]] |
||
|— |
|— |
||
|— |
|||
På CHP:s valsedel |
|||
|- |
|- |
||
|[[Segerpartiet (Turkiet)|Segerpartiet]] |
|[[Segerpartiet (Turkiet)|Segerpartiet]] |
||
Rad 334: | Rad 374: | ||
|[[Politisk höger|Höger]] till [[högerextremism]] |
|[[Politisk höger|Höger]] till [[högerextremism]] |
||
|[[Invandringsmotstånd]] |
|[[Invandringsmotstånd]] |
||
|— |
|||
|— |
|— |
||
|} |
|} |
Nuvarande version från 31 juli 2023 kl. 19.29
Turkiska allmänna val 2023 hölls den 14 maj.[1][2][3][4] Dels valdes då 600 parlamentsledamöter till Turkiets stora nationalförsamling. Dels hölls samma dag första valomgången av Turkiets president. Då ingen presidentkandidat erhöll enkel majoritet (mer än 50 % av rösterna) hölls en andra omgång av presidentvalet den 28 maj mellan de två ledande kandidaterna, sittande president Recep Tayyip Erdoğan och största oppositionspartiets ledare Kemal Kılıçdaroğlu. Erdoğan behöll presidentposten. Både nationalförsamlingen och presidenten valdes för en period om fem år.
Bakgrund
[redigera | redigera wikitext]Turkiet är en representativ presidentdemokrati och en konstitutionell republik med ett flerpartisystem. På nationell nivå är makten uppdelad mellan presidenten (som är statschef och regeringschef), parlamentet och rättsväsendet. Dessutom har landet val på regional och lokal nivå.
Turkiet har successivt tappat i demokratiindex sedan det var som högst omkring när Rättvise- och utvecklingspartiet (AKP) kom till makten år 2002. Ytterligare nedgång skedde direkt efter det misslyckade militärkuppförsöket i Turkiet 2016. Landet klassificeras som en hybridregim mellan auktoritärt envälde och ett bristfälligt demokratiskt system,[5][6][7] där regeringen begränsar grundläggande friheter och äventyrar rättsstatsprincipen.[8]
Föregående val
[redigera | redigera wikitext]Föregående nationella val ägde rum den 24 juni 2018, då fem partier fick mandat i generalförsamlingen. Valet 2018 resulterade i en seger för den sittande presidenten Recep Tayyip Erdoğan, som hade haft posten sedan 2014. Samtidigt tappade det parti han har grundat, det regerande konservativa och moderat islamistiska Rättvise- och utvecklingspartiet (AKP), sin absoluta majoritet i Turkiets stora nationalförsamling för första gången sedan juni 2015, vilket tvingade det att förlita sig på sin koalitionspartner, det högerextrema Nationella aktionspartiet (MHP) och dess ordförande Devlet Bahçeli, kända för sin koppling till Grå vargarna.[9]
Det största oppositionspartiet är Republikanska folkpartiet (CHP), vilket grundades av landets grundare Kemal Atatürk och leds av Kemal Kılıçdaroğlu. CHP är sekularistiskt och numera socialdemokratiskt. I lokalvalet den 31 mars 2019 vann CHP mot både AKP och MHP i många större städer, bland annat i landets största stad Istanbul, i huvudstaden Ankara och i turistmetropolen Antalya.[10]
Ytterligare två partier kom in i parlamentet 2018: det näst största oppositionspartiet, nationalkonservativa Bra parti eller Godhet och rättvisa (İYİ), samt landets fjärde största parti, det pro-kurdiska vänsterorienterade Folkens demokratiska parti (HDP). Att oppositionsblocket var beroende av ett prokurdiskt parti orsakade ständiga konflikter med İYİ.[9]
Valet 2018 markerade landets övergång från ett parlamentariskt system till ett presidentsystem, vilket med knapp marginal hade godkänts av väljarna i en konstitutionell folkomröstning den 16 april 2017. Premiärministerposten i Turkiet avskaffades den 12 juli 2018 och dess sista innehavare, Binali Yıldırım, tillträdde som talman för den stora nationalförsamlingen.
Presidentvalet
[redigera | redigera wikitext]Datum
[redigera | redigera wikitext]Det ordinarie planerade datumet för presidentvalets första valomgång var satt till den 18 juni 2023. Valsystemet gjorde det emellertid möjligt att tidigarelägga datumet.
År 2020 fanns det spekulationer om ett tidigare presidentval före det ordinarie valet 2023. Vid den tiden uteslöt Devlet Bahçeli, ledaren för koalitionspartnern MHP, detta. Han bekräftade då också att den nuvarande koalitionen mellan AK-partiet och MHP kommer att förbli intakt och att Erdoğan var deras gemensamma presidentkandidat. Den 9 juni 2022 meddelade Erdoğan sin kandidatur.
Den 18 januari 2023 signalerade Erdoğan att valet kan komma att hållas tidigare än det planerade datumet, närmare bestämt den 14 maj 2023, som en symbolisk referens till slutet på det enpartiperiod under CHP vid valet den 14 maj 1950.[11] Därmed skulle en andra presidentvalsomgång hållas den 28 juni 2023, om det behövs. De sex oppositionspartierna i "Table of Six" meddelade emellertid strax efteråt att Erdogan inte kan kandidera till presidentposten det datumet utan parlamentets samtycke.[2] Den 10 mars 2023 undertecknade Erdoğan ett dekret om att valen ska hållas den 14 maj 2023.[3][4]
Regler för valbarhet
[redigera | redigera wikitext]Presidentkandidater måste vara minst 40 år gamla och ha genomgått högre utbildning. Varje politiskt parti som har vunnit 5 % av rösterna i föregående parlamentsval kan ställa upp med en kandidat, även om partier som inte har uppnått denna tröskel kan bilda allianser och ställa upp med gemensamma kandidater så länge som deras totala röstandel överstiger 5 %. Oberoende kandidater kan ställa upp om de samlar in 100 000 namnunderskrifter från väljarna.[12]
Meddelade kandidaturer
[redigera | redigera wikitext]Den 1 april, efter en dragning av Turkiets högsta valråd, var fyra presidentkandidaters platser på valsedeln fastställda enligt följande:
- Recep Tayyip Erdoğan, Turkiets 12:e president (2014– ), Turkiets 25:e premiärminister (2003–2014), borgmästare i Istanbul (1994–1998)[13] Stöds av Folkalliansen.
- Kemal Kılıçdaroğlu, ledare för Republikanska folkpartiet (CHP), ledare för oppositionen[14] deklarerade sin kandidatur den 6 mars. Stöds av både Nationella alliansen och av Labour and Freedom Alliance.
- Muharrem İnce, ledare för Fosterlandspartiet (MP), tidigare för Republikanska folkpartiet (CHP), presidentkandidat 2018.[15] Drog tillbaka kandidaturen den 11 maj 2023, men står kvar på valsedeln.
- Sinan Oğan, tidigare parlamentsledamot från Nationella aktionspartiet MHP (2011–2015)[16] Kandiderar som oberoende, stöds av Förfädernas allians.
-
Oppositionspartiledaren Kemal Kılıçdaroğlu från Tunceli.
Partiallianser
[redigera | redigera wikitext]1 | Alliansens namn | Partier | Ideologi | Mandat i nationalförsamlingen
2018-2023 |
---|---|---|---|---|
Folkalliansen |
|
|
344 / 600
| |
2 | Nationella Alliansen |
|
|
256 / 600
|
3 | Labour and Freedom Alliance |
|
| |
4 | Förfädernas allians |
|
|
0 / 600
|
Opinionsundersökningar
[redigera | redigera wikitext]Parlamentsvalet
[redigera | redigera wikitext]I Turkiets parlamentsval 2023 väljs landets 28:e parlament. De 600 medlemmarna i Turkiets stora nationalförsamling väljs genom proportionell representation enligt partivalsedlar i 87 valdistrikt, enligt D'Hondt-metoden. För parlamentsvalen fungerar 77 av Turkiets 81 provinser som var sitt distrikt. På grund av sin stora befolkning är provinserna Bursa och Izmir istället indelade i två distrikt, medan provinserna Ankara och Istanbul är indelade i tre.
På initiativ av den regerande AKP och dess främsta politiska allierade MHP sänktes den nationella valtröskeln för ett parti att gå in i parlamentet från 10 till 7 procent. Det finns ingen tröskel för oberoende kandidater.[17] Politiska partier kan också välja att delta i valet i en politisk allians med andra partier, vilket tar bort kravet på 7 % så länge alliansen som helhet vinner mer än 7 % av rösterna totalt.
Deltagande partier och resultat
[redigera | redigera wikitext]Att bilda ett politiskt parti utan föregående tillstånd är en konstitutionell rättighet, men inrikesministeriet kan skjuta upp registreringen av ett nytt parti i flera år,[18][19] så partiet kan inte ställa upp i val.[20]
Den 13 januari 2022 var antalet partier som hade uppfyllt kraven för valbarhet för att ställa upp i det kommande parlamentsvalet 24. Denna lista var inte slutgiltig eftersom otillåtna politiska partier fortfarande kan kvalificera sig för att delta i val när de uppfyller kraven i lag nr. 298 om "Grundläggande bestämmelser om val och röstlängder".[21] Fem av partierna har mandat i parlamentet sedan valet 2018.
Även om det inte är listat som ett olagligt politiskt parti, har inrikesministeriet spärrat Miljöpartiet från valet utan att ange någon anledning. Inrättandet av Humanity and Freedom Party 2022 hade väntat på författningsdomstolen i fyra år efter det att rättsprocessen slutförts.
Flera partier har brutits ut ur äldre partier under föregående mandatperiod. Den 13 september 2019 meddelade före detta premiärministern och AKP-ledaren Ahmet Davutoğlu att han lämnat partiet och tre månader senare grundades det islamistiska Framtidspartiet (GP), för vilket han är ledare. En annan AKP-utbrytning är Partiet för demokrati och framsteg (DEVA), vilket bildades i mars 2020 av Ali Babacan, som har varit vice premiärminister och ekonomiminister i AKP-regeringar. Den 17 maj 2021 grundades det sekularistiska Fosterlandspartiet (MP) av den tidigare CHP-parlamentarikern Muharrem İnce, som var kandidat för Republikanska folkpartiet (CHP) i presidentvalet 2018. Han fick sällskap av tre parlamentsledamöter från det turkiska parlamentet. En splittring från Bra parti eller Godhet och rättvisa (IYI) inträffade den 26 augusti 2021 när Ümit Özdağ grundade Segerpartiet (ZP).[22]
Opinionsundersökningar
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 2023 Turkish general election, 24 januari 2023.
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 2023 Turkish presidential election, 24 januari 2023. (Avsnittet "Presidentvalet")
- Det här avsnittet är helt eller delvis baserat på material från engelskspråkiga Wikipedia, 2023 Turkish parliamentary election, 24 januari 2023. (Avsnittet "Parlamentsvalet")
- ^ ”President Erdogan confirms May 14 election date in Türkiye”. Arkiverad från originalet den 22 januari 2023. https://web.archive.org/web/20230122195548/https://www.trtworld.com/turkey/president-erdogan-confirms-may-14-election-date-in-t%C3%BCrkiye-64770. Läst 24 januari 2023.
- ^ [a b] ”Table of Six: Legally Erdoğan cannot run for a third term on May 14”. Bianet. 27 januari 2023. https://bianet.org/english/politics/273383-table-of-six-legally-erdogan-cannot-run-for-a-third-term-on-may-14.
- ^ [a b] ”Son Dakika... Erdoğan seçim kararını açıkladı: 14 Mayıs” (på turkiska). Cumhuriyet. 10 mars 2023. https://www.cumhuriyet.com.tr/turkiye/son-dakika-erdogan-secim-kararini-acikladi-14-mayis-2059652. Läst 10 mars 2023.
- ^ [a b] ”Erdoğan seçim kararını imzaladı: Türkiye 14 Mayıs'ta sandık başına gidecek” (på turkiska). BBC News Türkçe. 10 mars 2023. https://www.bbc.com/turkce/articles/cne3474pkmno. Läst 10 mars 2023.
- ^ Esen, Berk; Gumuscu, Sebnem (11 maj 2020). ”Why did Turkish democracy collapse? A political economy account of AKP's authoritarianism”. Party Politics (SAGE Publications) 27 (6): sid. 1075–1091. doi: . ISSN 1354-0688. https://journals.sagepub.com/doi/pdf/10.1177/1354068820923722.
- ^ Borsuk, Imren; Levin, Paul T. (3 april 2021). ”Social coexistence and violence during Turkey's authoritarian transition”. Southeast European and Black Sea Studies (Informa UK Limited) 21 (2): sid. 175–187. doi: . ISSN 1468-3857.
- ^ Cavatorta, F.; Storm, L.; Resta, V. (2020). Routledge Handbook on Political Parties in the Middle East and North Africa. Taylor & Francis. sid. 248. ISBN 978-1-000-29330-2. https://books.google.com/books?id=6uYLEAAAQBAJ&pg=PT248. Läst 15 november 2022
- ^ ”World Report 2022: Rights Trends in Turkey”. Human Rights Watch. 14 december 2021. https://www.hrw.org/world-report/2022/country-chapters/turkey. Läst 15 november 2022.
- ^ [a b c] ”Resultatet i turkiska valet kan sinka svensk Natoansökan”. TT, Upday. 13 april 2023. https://www.upday.com/se/resultatet-i-turkiska-valet-kan-sinka-svensk-natoansoekan. Läst 15 april 2023.
- ^ ”Cumhuriyet Halk Partisi - Wikiblog”. wikiblog.wiki (källbelagd wiki). https://www.wikiblog.wiki/sv/Cumhuriyet_Halk_Partisi. Läst 25 januari 2023.
- ^ ”President Erdoğan hints at May 14 for general elections”. Hurriyet Daily News. 18 januari 2023. https://www.hurriyetdailynews.com/president-erdogan-hints-at-may-14-for-general-election-180225.
- ^ ”Anayasa değişikliği maddeleri tam metni | Yeni anayasa maddeleri nelerdir? | Son Dakika Türkiye Haberleri”. Cnnturk.com. http://www.cnnturk.com/video/turkiye/anayasa-degisikligi-maddeleri-tam-metni-yeni-anayasa-maddeleri-nelerdir.
- ^ Associated Press (9 juni 2022). ”Turkey's Erdogan Says He Will Run for Reelection Next Year”. U.S. News. https://www.usnews.com/news/world/articles/2022-06-09/turkeys-erdogan-says-he-will-run-for-reelection-next-year.
- ^ ”Meet Turkish President Erdogan's presumptive challenger”. The Economist. 10 mars 2022. https://www.economist.com/europe/2022/03/10/meet-turkish-president-erdogans-presumptive-challenger. Läst 12 mars 2022.
- ^ ”Muharrem İnce, 2023 seçimlerinde aday olacağını açıkladı” (på turkiska). https://www.trthaber.com/haber/gundem/muharrem-ince-2023-secimlerinde-aday-olacagini-acikladi-609102.html.
- ^ ”Sinan Oğan cumhurbaşkanı adaylığını sosyal medyadan duyurdu” (på tr-TR). https://www.gazeteduvar.com.tr/sinan-ogan-cumhurbaskani-adayligini-sosyal-medyadan-duyurdu-haber-1580298.
- ^ ”Crossing the threshold – the Turkish election”. https://www.electoral-reform.org.uk/crossing-the-threshold-the-turkish-election/.
- ^ ”We are starting the legal process to use our democratic right!”. Green Party (Turkey). Arkiverad från originalet den 15 juni 2021. https://web.archive.org/web/20210615042829/https://yesiller.org.tr/2021/03/22/we-are-starting-the-legal-process-to-use-our-democratic-right/. Läst 22 mars 2021.
- ^ Ergin, Sedat. ”Türkiye'de bir Yeşiller Partisi kurmaya kalktığınızda (When you try to establish a Green Party in Turkey)” (på turkiska). Hürriyet. https://www.hurriyet.com.tr/yazarlar/sedat-ergin/turkiyede-bir-yesiller-partisi-kurmaya-kalktiginizda-41957757. Läst 12 december 2021.
- ^ Keyman, Fuat (22 januari 2022). ”Yeşiller Partisi niye engelleniyor ve Muhalefet ne yapmalı? (Why is the Green Party blocked and what should the Opposition do?)” (på turkiska). PolitikYol. https://www.politikyol.com/yesiller-partisi-niye-engelleniyor-ve-muhalefet-ne-yapmali/. Läst 27 januari 2022.
- ^ ”Turkey's Supreme Election Council finds 24 political parties eligible to enter elections”. Bianet. 17 januari 2022. https://m.bianet.org/bianet/politics/256305-turkey-s-supreme-election-council-finds-24-political-parties-eligible-to-enter-elections.
- ^ Wikiblog. ”Parlamentsval i Turkiet 2023 - Wikiblog” (på engelska). wikiblog.wiki (källbelagd wiki). https://www.wikiblog.wiki/sv/Parlamentswahl_in_der_T%C3%BCrkei_2023. Läst 24 januari 2023.
- ^ ”Turkey’s Erdogan's struggles to court Kurds in battle for Istanbul” (på engelska). Reuters. 20 juni 2019. https://www.reuters.com/article/turkey-election-kurds-idINKCN1TL2NU. Läst 30 januari 2023.