Beatrix Potter
Beatrix Potter | |
Beatrix Potter, 1913. | |
Född | Helen Beatrix Potter 28 juli 1866[1][2][3] West Brompton |
---|---|
Död | 22 december 1943[1][3][4] (77 år) Near Sawrey[5], Storbritannien |
Medborgare i | Storbritannien[6] och London |
Utbildad vid | governance, |
Sysselsättning | Författare, vetenskaplig illustratör, botaniker, mykolog[7], målare[8], barnboksförfattare[9], illustratör[8], naturvårdare |
Noterbara verk | Sagan om Pelle Kanin[10] |
Make | William Heelis (g. 1913–, cirka)[11][12][13] |
Partner | Norman Warne[14] |
Föräldrar | Rupert Potter[12] Helen Leech[15][12] |
Namnteckning | |
Webbplats | peterrabbit.com |
Redigera Wikidata |
Helen Beatrix Potter, född 28 juli 1866 i South Kensington i London, död 22 december 1943 i Sawrey i Cumbria, var en brittisk författare, illustratör och naturvårdare. Potter är främst känd för sina barnböcker om olika djur, som Sagan om Pelle Kanin. Hon växte upp i ett hushåll i övre medelklassen, där hon skolades av guvernanter och var isolerad från andra barn. Hon hade många husdjur och tillbringade somrarna i Skottland och Lake District, vilket grundlade hennes kärlek till såväl landskap, flora som fauna, vilka hon noggrant observerade och målade. Potters studier och akvareller av svampar gjorde henne respekterad inom mykologin. När hon var 35 år publicerade Potter själv den mycket framgångsrika barnboken Sagan om Pelle Kanin. Efter detta började Potter skriva och illustrera barnböcker på heltid. Sammanlagt skrev Beatrix Potter 30 böcker, de mest kända är hennes 23 sagor för barn.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Potter föddes som dotter till Rupert William Potter (1832–1914) och dennes hustru Helen Leech (1839–1932). Beatrix Potters föräldrar levde på arv; fadern var advokat men praktiserade inte yrket utan tillbringade sin tid på herrklubben, medan modern avlade visiter. Beatrix och den yngre brodern Bertram uppfostrades av guvernanter. Hennes farfar Edmund Potter utbildade sig vid Manchester College av filosofen James Martineau, en förfader till Catherine, hertiginna av Cambridge. Då Beatrix blev äldre blev hon ansvarig för hushållet och all intellektuell utveckling motarbetades i hemmet. En farbror försökte dock få in henne som studerande på Kungliga botaniska trädgårdarna i Kew, men hon antogs inte eftersom hon var kvinna.
På somrarna reste familjen till Skottland eller Lake District i nordvästra England, där Beatrix tecknade djur och växter. Hon ritade även av sina sällskapsdjur. När ett av hennes vänners barn, den femårige Noel, blev liggande sjuk i flera månader, skickade Beatrix tecknade sagor, bland annat om Pelle Kanin, i brev till honom. Åtta år efteråt frågade hon efter breven, som fanns bevarade. Hon kopierade bilderna, lade till några nya och gjorde en bok. Inget förlag ville ge ut den och därför gav hon ut den på egen bekostnad, i litet format. Boken utkom 1901 och blev en sådan framgång att barnboksförlaget Frederick Warne & Co då ville ge ut den.
Potters föräldrar tyckte att hon ägnade sig för mycket åt att skapa sina böcker i stället för att sköta hushållet åt dem, och även att hon tillbringade för mycket tid med brodern och hans familj. När hon skulle besöka förläggarens brorsdotter för att teckna av hennes dockskåp för en av sina böcker, förbjöd hennes föräldrar detta; hon var då 38 år. När hon senare ville förlova sig med Norman, en av bröderna i förlaget Warne, vägrade föräldrarna att ge sitt samtycke. Hon förlovade sig trots detta med honom. Norman Warne avled på grund av leukemi sommaren 1905, en månad efter att han friat till henne.
För en del av inkomsten från sina böcker köpte Beatrix Potter bondgården Hill Top Farm nära byn Sawney i Lake District. Hennes barndomsvän William Heelis var jurist och hjälpte henne med affärerna när hon några år senare köpte Castle Farm. Vid 47 års ålder gifte hon sig med Heelis, mot moderns vilja. De bosatte sig på en fårfarm nära Sawney i England, där hon tillbringade de resterande trettio åren av sitt liv med att illustrera flera barnböcker och samtidigt driva flera farmer tillsammans med maken. De levde tillsammans fram till Beatrix bortgång, den 22 december 1943. Hon var då 77 år gammal.
Övrigt
[redigera | redigera wikitext]Potter testamenterade sina ägor, inklusive de farmer hon köpt under sitt liv, till The National Trust i England. Anledningen var att hon ville bevara landsbygden och farmernas naturskönhet i befintligt skick även efter sin död. Idag är dessa ställen öppna för allmänheten att besöka.
Potter skrev 23 böcker mellan 1902 och 1930. Till många av sina berättelser om djur, exempelvis Pelle Kanin, hämtade hon inspiration från det natursköna Lake District. Figurerna i filmen Sagovärld (1971) är hämtade från dessa böcker.
Nedslagskratern Potter på planeten Venus och asteroiden 13975 Beatrixpotter är uppkallade efter henne.[16][17]
Åren 1992–1998 visades en animerad serie världen över, Beatrix Potters underbara sagovärld, baserad på figurer ur Beatrix Potters omtyckta barnböcker.
En långfilm baserad på hennes liv, Miss Potter, hade premiär 2006 med bland andra Renée Zellweger och Ewan McGregor.
Bibliografi (urval)
[redigera | redigera wikitext]- Sagan om Pelle Kanin (översättning Birgitta Hammar, Bonniers, 1948) (översättning Britt G. Hallqvist, Bonnier, 1982) (The tale of Peter Rabbit, 1901, 1902)
- Sagan om Kurre Nötpigg (översättning Birgitta Hammar, Bonnier, 1954) (The tale of Squirrel Nutkin, 1903)
- Sagan om Benjamin Kanin (översättning Britt G. Hallqvist, Bonniers, 1972) (The tale of Benjamin Bunny, 1904)
- Sagan om Tom Titten (översättning Britt G. Hallqvist, Bonniers, 1972) (The tale of Tom Kitten, 1907)
- Sagan om Fru Muslina (översättning Britt G. Hallqvist, Bonniers, 1974) (The tale of Mrs Tittlemouse, 1910)
- Sagan om Linus Lantmus och Stefan Stadsmus (översättning Britt G. Hallqvist, Bonniers, 1974) (The tale of Jonny Townmouse, 1918)
- Sagan om skräddaren, katten och mössen (översättning Britt G. Hallqvist) (The Tailor of Gloucester, 1903)
- Sagan om två busiga möss (översättning Britt G. Hallqvist, Bonniers, 1972) (The Tale of Two Bad Mice)
- Sagan om Moses Metare (översättning Britt G. Hallqvist, Bonniers, 1974) (The Tale of Mr. Jeremy Fisher)
- Sagan om Flopsys ungar (översättning Britt G. Hallqvist, Bonniers, 1972) (The Tale of the Flopsy Bunnies)
Filmatiseringar
[redigera | redigera wikitext]- 1971 – Sagovärld, film baserad på Beatrix Potters verk.
- 1982 – The Tale of Beatrix Potter, TV-film av BBC baserad på Beatrix Potters liv.
- 1992–1998 – Beatrix Potters underbara sagovärld, TV-serie av BBC baserad på Beatrix Potters verk.
- 2006 – Miss Potter, film baserad på Beatrix Potters liv.
Dockteater
[redigera | redigera wikitext]"Beatrix värld" är en dockdansföreställning av Dockteatern Tittut, baserad på Beatrix Potters liv och hennes sagor.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ Beatrix Potter, RKDartists (på engelska), läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Benezit Dictionary of Artists, Oxford University Press, 2006 och 2011, ISBN 978-0-19-977378-7, Beatrix Potter, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Encyclopædia Britannica, Beatrix Potter, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.oxforddnb.com .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, Internet Archive .[källa från Wikidata]
- ^ Tom W. May & Sara Maroske, Naming names: the first women taxonomists in mycology, vol. 89, Studies in Mycology, 19 december 2017, s. 63-84, 10.1016/J.SIMYCO.2017.12.001, 29910514.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Union List of Artist Names, 5 november 2010, läs online, läst: 14 maj 2019.[källa från Wikidata]
- ^ estniskspråkiga Wikipedia, 24 augusti 2002, licens: Creative Commons Erkännande-Dela lika 3.0, GNU Free Documentation License.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.bing.com .[källa från Wikidata]
- ^ Colin Matthew (red.), Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Kindred Britain, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ läst: 7 augusti 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Colin Matthew (red.), Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004.[källa från Wikidata]
- ^ Darryl Roger Lundy, The Peerage.[källa från Wikidata]
- ^ ”Potter on Venus” (på engelska). International Astronomical Union. 1 oktober 2006. https://planetarynames.wr.usgs.gov/Feature/4812. Läst 7 augusti 2022.
- ^ ”Minor Planet Center 13975 Beatrixpotter” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=13975. Läst 20 december 2023.
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]Läs mer i De skrev för barn (BTJ, 1983) ISBN 91-7018-226-4
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Verk av Beatrix Potter på Project Gutenberg
- Samling av Potter-material på Victoria and Albert Museum