Obesitas-hypoventilationssyndrom
Obesitas-hypoventilationssyndrom | |
Synonymer: Fetma med alveolär hypoventilation; Pickwicksyndrom | |
Latin: obesitas cum hypoventilatione alveolari | |
| |
Klassifikation och externa resurser | |
---|---|
ICD-10 | E66.2 |
ICD-9 | 278.03 |
OMIM | 257500 |
DiseasesDB | 32243 |
Medlineplus | 000085 |
eMedicine | ped/1627 med/3470 |
MeSH | svensk engelsk |
Obesitas-hypoventilationssyndrom (OHS), även Pickwicksyndrom, är ett syndrom där obesa personer har för ytlig eller långsam andning så att blodet inte syresätts tillräckligt och det ansamlas för mycket koldioxid i blodet.[1] Det leder till känsla av andnöd och ökat antal röda blodkroppar och i uttalade fall kan det medföra ökad hjärtbelastning som kan leda till hjärtsvikt.[2]
Behandling innefattar viktminskning, vilket vanligen kräver en viktnedgång på 25–30 % och för att uppnå det behövs oftast fetmaoperation.[2] Om obstruktiv sömnapné samtidigt föreligger används ofta CPAP.[2]
Begreppet Pickwicksyndrom kommer av en liknelse med en fiktiv karaktär i tidningsföljetongen Pickwickklubben (1836) av Charles Dickens. En av figurerna, Joe, är en kraftigt överviktig betjänt och har typiska symptom för syndromet.[1] I en publikation år 1956 beskrivs ett verkligt fall med en gravt överviktig kortspelande man som somnade ifrån ett pokerspel där han hade en bra hand (en kåk med tre äss och två kungar), varpå han sökte vård.[1]
Källor
- ^ [a b c] Andreas Palm (23 mars 2021). ”Obesitas hypoventilationssyndrom eller pickwicksyndrom – vad ska man säga?”. Lung & Allergiforum. Svensk Lungmedicinsk Förening. https://etidning.slmf.se/p/lung-allergiforum/nr-1-2021-03-23/a/obesitas-hypoventilationssyndrom-eller-pickwicksyndrom-vad-ska-man-saga/1915/394587/19436107. Läst 1 maj 2024.
- ^ [a b c] Mokhlesi, Babak; Masa, Juan Fernando; Brozek, Jan L.; Gurubhagavatula, Indira; Murphy, Patrick B.; Piper, Amanda J. (1 augusti 2019). ”Evaluation and Management of Obesity Hypoventilation Syndrome. An Official American Thoracic Society Clinical Practice Guideline”. American Journal of Respiratory and Critical Care Medicine 200 (3): sid. e6–e24. doi: . ISSN 1535-4970. PMID 31368798. Läst 1 maj 2024.