Milan Šufflay
Den här artikeln omfattas av Wikipedias policy om biografier. Den behöver fler källhänvisningar för att kunna verifieras. (2023-04) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
Milan Šufflay | |
| |
Född | 9 november 1879 Lepoglava, Kroatien |
---|---|
Död | 18 februari 1931 (51 år) Zagreb, Kungariket Jugoslavien |
Begravd | Mirogojkyrkogården |
Medborgare i | Österrike-Ungern och Kungariket Jugoslavien |
Utbildad vid | Universitetet i Zagreb filosofiska fakulteten vid Zagrebs universitet |
Sysselsättning | Historiker[1], översättare, universitetslärare, albanolog, politiker, författare |
Politiskt parti | |
Party of Rights | |
Redigera Wikidata |
Milan Šufflay, född 8 november 1879 i Lepoglava, död 18 februari 1931 i Zagreb, var en kroatisk historiker och politiker av ungerskt ursprung. Han mördades 1931 av jugoslavisk hemlig polis[2].
Šufflays huvudområde var albanologi, läran om albaner. Åren 1913 och 1918 offentliggjorde han i Wien två böcker med titeln Acta et diplomata res Albaniae mediae aetatis illustrantia. Under en tid, då det fanns motsättningar mellan centralistiska, kungatrogna krafter (serber) och federalistiska krafter (kroater och slovener) och det rådde en antikroatisk stämning i Jugoslavien, satt Šufflay med i en kroatisk grupp i det jugoslaviska parlamentet.
Kort före den jugoslaviske kungen Alexander I:s besök i Zagreb 1931 blev flera kända personligheter i Zagreb mordhotade: Om de demonstrerade mot kungen skulle de och deras familjer få betala med sina liv. Hoten var undertecknade "För kung och fädernesland". Under tiden höll kung Alexander tal för den kungatrogna föreningen "Jugoslaviens ungdom". Där talade han för en uteslutning av de valda kroatiska representanterna ur det jugoslaviska parlamentet. Man borde därvid ha år 1928 som förebild; detta år sköt en montenegrinsk ledamot, Puniša Račić, under pågående parlamentsmöte ihjäl tre ledamöter från Kroatiska bondepartiet, ledaren Stjepan Radić samt Pavle Radić och Djuro Basariček. De kroatiska partierna avslutade då samarbetet med parlamentet i Belgrad. De ifrågasatte dock aldrig kungens auktoritet officiellt.
Regeringstrogna medier hetsade mot kroatiska intellektuella och politiker. Tidningen Naša sloga skrev den 18 februari: "Deras huvuden kommer att slås in". Samma natt, den 18 februari 1931, slogs professor Šufflay ner med en järnstång i Zagreb[3].
Albert Einstein och Heinrich Mann skrev efter det ett offentligt, öppet brev i New York Times, riktat till International League for Human Rights, där de uppmärksammade omständigheterna kring hans död och den jugoslaviska statens förtryck av kroaterna[4].
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ Gemeinsame Normdatei, läst: 24 juni 2015, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ Matica hrvatska Arkiverad 23 mars 2012 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ HRT - Kroatiska televisionen Arkiverad 12 mars 2010 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ Croatianhistory.net