Wikipedia:Bybrunnen/Arkiv 2024-03
Källhänvisningsproblem
[redigera | redigera wikitext]Jag har för ett pågående projekt fått ut uppgifter från Svenska kyrkan via mail. I vanliga fall brukar de skicka protokoll eller beslut, och då behandlar jag källan som vilket myndighetsbeslut som helst, eftersom de lyder under OSL. Men i ett fall ligger informationen "löst" i ett mail från en stiftsjurist.
- Går det att använda detta som en vettig källa? Det är ju en utgående handling från en organisation som följer offentlighetsprincipen till följd av lagtvång, så rimligen är uppgiften verifierbar i efterhand.
- Hur anger jag i så fall noten på bästa sätt? (Skriv gärna fler utkast nedan!)
- Har vi en bra källhänvisningsakut nånstans? Jag tycker det är innerligt svårt att hitta WP-sidor och ser gärna att en sådan sida skyltas upp på WP:Källor, Wikipedia:Trovärdiga källor och Wikipedia:Introduktion till källhänvisningar.
Utkast not
[redigera | redigera wikitext]Fyll gärna på med bra svar nedan!
- NN, stiftsjurist (2024-02-09). Mailsvar på begäran om offentlig handling. Svenska kyrkan, X stift. Läst 12 februari 2024
OJH (diskussion) 12 februari 2024 kl. 15.20 (CET)
- Tyvärr tror jag inte du kommer tycka att detta är ett bra svar, men: om materialet är opublicerat är det att jämställa med t.ex. egna dagboksanteckningar, föreläsningsanteckningar och annat. Det finns inget bra sätt att tillåta hänvisningar till sådant och upprätthålla verifierbarhet. Du får därmed hantera det som annan kunskap du har men som du inte har en trovärdig källa till.
- andejons (diskussion) 12 februari 2024 kl. 15.49 (CET)
- Jag instämmer med Andejons. Det kan fungera som källa i en akademisk uppsats, men inte här. Tostarpadius (diskussion) 12 februari 2024 kl. 17.36 (CET)
- I denna redigering så lade jag in hänvisning till ett beslut i granskningsnämnden för SVT som jag hittade nånstans på nätet (på en google-drive-yta) som jag dessförinnan såg till att få arkiverat på www.archive.org. Jag menar detta är ett offentligt dokument som alltid kommer att vara _möjligt_ att begära fram, men det är ju hemskt mycket enklare om det finns på ett musklicks avstånd. På liknande sätt ska det ju alltid vara _möjligt_ att få fram korrespondens från en myndighet - kan man tänka sig att göra på liknande sätt angående detta mail från en stiftsjurist - arkivera handlingen på www.archive.org? / undrar ANHN ✎ 13 februari 2024 kl. 05.45 (CET)
- @Andejons, @Tostarpadius: Jag lutar starkt åt att ni har rätt.
@Anhn: Jag tänker att det är tveksamt att börja ladda upp brev från en icke-myndigheter på webbplatser. Att Svenska kyrkan lyder under OSL och TF gör ju inte per automatik att de också lyder under det upphovsrättsliga undantag som finns för statliga handlingar, bara att jag har rätt att ta del av materialet. Nej, för mig landar frågan i ditt andra resonemang. Om källan finns och är möjlig att kontrollera genom att begära ut handlingen så... finns den väl? Url:en är, som du säger, bara en fråga om hur lättillgänglig den är. Men därmed är vi tillbaka i Andejons och Tostarpadius fråga: är det verkligen en källa eller är det ren och skär originalforskning?
Påminner om att jag gärna mottar tips angående punk 3! OJH (diskussion) 13 februari 2024 kl. 08.11 (CET)- Jag har i mina artiklar om läroverk använt riksarkivet som källa när info finns där. I några fall vände jag mig till kommunarkivarien för att få fram information från kommunarkivet som har info om vissa skolor. Exempel Katrineholms högre allmänna läroverk Uppgifterna är från skolans arkiv som återfinns i Katrineholms kommunarkiv. Uppgifter ur arkivet levererades av arkivets chef via mail 9 februari 2016 Yger (diskussion) 13 februari 2024 kl. 08.17 (CET)
- Jag inser att det i vissa fall finns poänger med att otryckta eller ickedigitaliserade källor men egentligen strider det ju mot våra regler om att inte publicera egen forskning på Wikipedia. Tostarpadius (diskussion) 13 februari 2024 kl. 08.36 (CET)
- @Yger Tack, det är ju en tänkbar väg och liknar lite vad jag skissat på ovan. Ska fundera. OJH (diskussion) 13 februari 2024 kl. 08.55 (CET)
- @Tostarpadius Ja, precis. Men vad är egen forskning och vad är en källa? Om jag frågar efter protokoll så är det uppenbart en källa. Men om jag från samma handläggare frågar efter uppgifter som inte var sammanställda när jag frågade efter dem, men som vederbörande sammanställer, är det då egen forskning givet att du sen kan komma efter och be om de uppgifter jag fick ut? Jag tycker inte det är helt enkelt att dra strecket. OJH (diskussion) 13 februari 2024 kl. 09.00 (CET)
- I mitt fall gjorde jag en poäng av att det var arkivets chef som gjorde uppgiften tillgänglig, och hans mail finns ju kommunens diare. Det är ju då en sorts publicerad info av annan än jag Yger (diskussion) 13 februari 2024 kl. 09.03 (CET)
- Ja, det finns givetvis gränsfall. Tostarpadius (diskussion) 13 februari 2024 kl. 09.29 (CET)
- Jag menar att det inte alls är självklart att det är en källa om du efterfrågar ett protokoll i betydelsen en källa lämplig för wikipedia. FBQ (diskussion) 13 februari 2024 kl. 09.43 (CET)
- Jag menar att både OJH:s och Ygers exempel är så svåra att hitta att de är olämpliga som källor på Wikipedia. Förutom Wikipedia:Ingen originalforskning tangerar det också Wikipedia:Relevans -- uppgifter som kräver denna sorts efterforskningar är inte tillräckligt uppmärksammade för att tas med på Wikipedia. //Essin (diskussion) 13 februari 2024 kl. 13.29 (CET)
- Jag anser hur länge realexamen gavs i en skola är klart relevant. I andra sammanhang har jag använt stayfriends, där även foton av avgångsklasser visas (för vem som), och även tidningsnotiser om detta, men jag tycker då det är bättre använda skolans arkiv än det mer användarskapade StayFriends. Yger (diskussion) 13 februari 2024 kl. 13.57 (CET)
- Det här är förstås sällan en realistisk lösning, men för ett par år sedan skrev jag en artikel i en tidskrift mest för att det skulle gå att lägga till ett par meningar i en Wikipediaartikel. Tyvärr finns det inte något överflöd av tidningar som gärna tar in en artikel för den sakens skull. /Julle (disk.) 13 februari 2024 kl. 23.43 (CET)
- Tack @Julle, detta minns jag att du berättat om tidigare. I det här fallet känns det inte som en möjlig väg. (Däremot bevakar jag fackpressen för att se om vi inte kan hitta en vettig källa till sist). Har du tips angående punkt 3? OJH (diskussion) 13 februari 2024 kl. 23.46 (CET)
- Rör det en biografi kan vissa typer av frågor ofta besvaras av de fantastiska människor som bevakar Wikipedia:Persondatafrågor. Annars tror jag att folk brukar vända sig till Wikipedia:Faktafrågor som bästa lösning på att försöka få hjälp med källhänvisningar. FBQ kunde peka mig rätt där för några veckor sedan när jag satt och försökte rädda en artikel på engelskspråkiga Wikipedia. /Julle (disk.) 14 februari 2024 kl. 00.06 (CET)
- Tack @Julle, detta minns jag att du berättat om tidigare. I det här fallet känns det inte som en möjlig väg. (Däremot bevakar jag fackpressen för att se om vi inte kan hitta en vettig källa till sist). Har du tips angående punkt 3? OJH (diskussion) 13 februari 2024 kl. 23.46 (CET)
- Det här är förstås sällan en realistisk lösning, men för ett par år sedan skrev jag en artikel i en tidskrift mest för att det skulle gå att lägga till ett par meningar i en Wikipediaartikel. Tyvärr finns det inte något överflöd av tidningar som gärna tar in en artikel för den sakens skull. /Julle (disk.) 13 februari 2024 kl. 23.43 (CET)
- @Essin Jag tänker att det är svårt att bedöma relevansen i uppgifterna, givet att jag inte skrivit vad det handlar om. Så låt mig förtydliga: det handlar om nomineringar vid val- av höga ämbetsmän. För mig är den självklar relevans att kunna uttyda om det är främst prästvigda eller lekmän (eller för den delen företrädare för politiska partier/nomineringsgrupper) som agerar, och om det är en eller många nomineringar av samma kandidat. Att källan är bra eller usel påverkar inte min bedömning av relevansen. (Däremot kan det påverka min bedömning av om materialet ska publiceras eller ej, men då utifrån behovet av starka källor.) OJH (diskussion) 13 februari 2024 kl. 23.44 (CET)
- Däremot är jag alltså delvis inne på samma tolkning som @Essin vad gäller källan.
- Har @Essin något tips avseende punkt 3 ovan? OJH (diskussion) 13 februari 2024 kl. 23.47 (CET)
- Om mailsvaret är en allmän handling så ser jag inga problem att hänvisa till det på det sätt som anges högst upp. /ℇsquilo 14 februari 2024 kl. 09.40 (CET)
- Problemet är att allmänna handlingar kan gallras, så länge det inte finns beslut om att bevara dem för framtiden. Risken är att ett mejl skulle kunna gallras om några år och att informationen därmed blir omöjlig att verifiera. Om mejlet har diarieförts är det väl kanske troligt att det kommer bevaras, men inte säkert. Man bör rimligen hänvisa till ett diarienummer i en källhänvisning om det finns registrerat på så vis. Smetanakaviar (diskussion) 14 februari 2024 kl. 13.39 (CET)
- @Smetanakaviar Där satt den. Tack. Det avgjorde saken för mig. "OJH:s egna riktlinje: strecket går vid diarieföring, det gör det åtminstone rimligt svårt att gallra." Tack!
- För själva ärendet går jag nu vidare på andra sätt, men det kan ju finnas andra fall och skäl att diskutera vidare! OJH (diskussion) 14 februari 2024 kl. 14.30 (CET)
- Jag tror att jag har blivit missuppfattad, om inte ber jag om ursäkt för att jag nu är övertydlig. Jag menar alltså inte relevant i den allmänspråkliga betydelsen – jag försöker inte besvara frågan "Ingår dessa uppgifter i sammanhanget så det är relevant att nämna dem i texten?" Jag menar relevant i den Wikipediafikonspråkliga betydelsen som definieras på Wikipedia:Relevans som jag länkade till, och det är en annan sak. Att svWP kallar det "relevans" missvisande och olyckligt – något i stil med "uppmärksamhet", "betydenhet" eller "märkvärdighet" likt enWP:s "notability" skulle förmodligen vara bättre – men jag är rädd att vi är fast med det.
- Det handlar främst om huruvida ett artikelämne och i förlängningen uppgifterna i artikeln är tillräckligt uppmärksammat i nuläget för att det ska gå att hitta källor till det, men också att det ska gå att fastställa med tillräcklig säkerhet att källan eller tolkningen av den inte innehåller misstag, är vinklad eller har definitionsproblem, och att nya källor kommer att bli tillgängliga om sakförhållandena ändras. Några av aspekterna är obetydliga för uppgifter om inträffade händelser, men inte alla. Det är förstås omöjligt för en enskild användare att förutse framtiden eller helt undvika misstag, men varje användare bör avgränsa svWP-innehållet på så sätt att det är möjligt för andra användare att göra detta kvalitetsarbete över tid.
- När det gäller punkt 3 har jag inte så mycket att tillägga utöver det Julle nämnde. Om det finns ett aktivt projekt inom ämnesområdet kan det löna sig att fråga där, men det finns ju inte alltid. Sedan finns Wikipediadiskussion:Wikipediabiblioteket men det har jag inte erfarenhet av själv (även om jag kanske borde). //Essin (diskussion) 14 februari 2024 kl. 19.21 (CET)
- Det finns förvisso många olika sätt att diarieföra elektroniska dokument. Men om du inte har fått något diarienummer med svaret så är det
Message-Id
som står i brevhuvudet som gäller. /ℇsquilo 15 februari 2024 kl. 10.50 (CET)- @Esquilo: Förvisso, men när det handlar om källor av det här slaget tror jag ett klassiskt diarienummer är det som räknas. Sen finns det andra tillfällen när exempelvis DOI kan vara ett relevant ID, vissa databaser har egna ID-nycklar osv. Men gemensamt för att nyttja dem som källa bör väl vara att de inte bara identifierar, utan också gör det möjliga att läsa dem igen? Jag tror tyvärr inte att
Message-Id
är ett begrepp som fungerar hos Svenska kyrkan i det hänseendet. OJH (diskussion) 18 februari 2024 kl. 20.44 (CET)- Det ger i alla fall spårbarhet. Även om meddelandet i sig har gallrats så går det fortfarande att verifiera att mailet har skickats, av vem, till vem och när. Och allmäna arkiv får gallras, så även med ett "riktigt" diarienummer finns det ingen garanti för att meddelandet finns kvar. /ℇsquilo 19 februari 2024 kl. 08.25 (CET)
- @Esquilo: Förvisso, men när det handlar om källor av det här slaget tror jag ett klassiskt diarienummer är det som räknas. Sen finns det andra tillfällen när exempelvis DOI kan vara ett relevant ID, vissa databaser har egna ID-nycklar osv. Men gemensamt för att nyttja dem som källa bör väl vara att de inte bara identifierar, utan också gör det möjliga att läsa dem igen? Jag tror tyvärr inte att
- Och jag menar att det inte varit självklart även om uppgifterna arkiverats. Det är inte helt enkelt, då vi ju helst vill ge korrekta uppgifter. Yger ger exempel på information om sista år en skola gett studentexamen. Jag menar att vi hur som helst bör söka de uppgifterna i en jubileumskrift över skolan eller en skrift för aktuell stads utbildningshistorik. Nu har vi accepterat att man går till originalkällor för att verifiera uppgifter som exempelvis födelse- och dödsdatum med mera, men risken är ju att vi hamnar i situationer där egna tolkningar av materialet tar över, jag menar att vi redan haft problem med det, och det blir ett sluttande plan där vi riskerar att anse att det är okej med egna tolkningar ibland och inte i andra fall. Därför menar jag att uppgifter som inte går att verifiera i annat material bör övervägas att uteslutas från artiklarna. FBQ (diskussion) 15 februari 2024 kl. 10.56 (CET)
- Bortsett från problematiken med att det är förstahandsuppgifter så skulle jag vilja tipsa om att använda handlingar.se när sådana här uppgifter begärs ut. Då blir de dels publika och länkbara, och dessutom verifierbara för läsarna. ♥Ainali diskussionbidrag 15 februari 2024 kl. 19.34 (CET)
- @Ainali Tack, handlingar.se verkar vara en god idé om än litet utnyttjad hittills. Det är också tveksamt om fallet Svenska kyrkan passar in där. De stiftelser som finns upptagna i registret verkar i huvudsak vara kommunalt anknutna, och endast sex ideella föreningar finns med i listan. Kanske kan det växa med tiden? Jag har sparat med länken inför framtiden! OJH (diskussion) 18 februari 2024 kl. 20.56 (CET)
- @FBQ: Här torde det väl också vara stor skillnad på vilken typ av uppgifter det rör sig om? Ett enskilt årtal eller datum är ofta en så statisk uppgift att det inte alls är ett problem att använda originalkällor. (Jag säger ofta, för om nedläggningsbeslutet fattas 1957 men trädde i kraft först 1958 så kan ju även sådana källor behöva tolkas/förstås innan de används.)
- För mig är det inte heller självklart att en jubileumsskrift är en bättre källa än en originalkälla/registerutdrag. Otaliga är de ideella krafter som ger ut viktiga lokalhistoriska bidrag i tryckt form, och som misstar sig på fakta eller känner till betydligt mindre om källkritik än gemene wikipedian.
- Nyckeln torde stavas V-Ä-R-D-E-R-I-N-G. Varje källa måste alltid värderas, prövas, granskas, bedömas. OJH (diskussion) 18 februari 2024 kl. 20.48 (CET)
- Jag är lite orolig för konsekvenserna. Det finns massor med klimatförnekare, kreationister, foliehattar av olika slag eller bara glada amatörer med egna tolkningar därute, varav många tenderar till att flockas kring just wikipedia för att lägga in sina tankar på wikipedia. Det är framför allt därför som det inte är någon god idé att börja tillåta egna slutsatser. Man kan givetvis ge sig in på att värdera, pröva, granska, bedöma källorna, men om man skall göra det med originalkällor kommer det att kräva mycket tid och energi för etablerade användare och riskera att mycket förblir ogranskat. Sedan är det ju sant att ett enskilt årtal hit eller dit vanligen inte ändrar något i grunden och därmed sällan är särskilt problematiskt att rätta utifrån originalkällor. Men det blir ju svårt att dra gränsen när det börjar bli problematiskt, och ett årtal skulle kunna utgöra en del i ett vidare resonemang. Sedan går det ju visst att påpeka att alla tryckta skrifter inte alls är tillförlitliga. Men där har vi principer för att bedöma vilka källor och vilka författare vi kan se som mer tillförlitliga (ja, det finns absolut problem i att välja källor som talar för den egna ståndpunkten här också, men arbetet med att hålla artiklarna blir åtminstone enklare om vi fokuserar på etablerade källor). Grunden är ju att alla wikipediaanvändare skall vara likvärdiga inför sina redigeringar, och då måste ju redigeringarna stå för sig själva. Risken är ju annars att allt för mycket fokus kommer att läggas på användares status i gemenskapen. Jag tycker därför att det är viktigt att vara återhållsam med användande av originalkällor. FBQ (diskussion) 18 februari 2024 kl. 21.09 (CET)
- Instämmer! Och sättet att hantera det är väl en levande diskussion, ständigt pågående, och att hela tiden ifrågasätta? OJH (diskussion) 18 februari 2024 kl. 21.27 (CET)
- Vi kanske i grunden är överens. Med mitt inlägg ville jag främst mana till försiktighet i användande och introduktion av arkivkällor på wikipedia. FBQ (diskussion) 19 februari 2024 kl. 07.31 (CET)
- Instämmer! Och sättet att hantera det är väl en levande diskussion, ständigt pågående, och att hela tiden ifrågasätta? OJH (diskussion) 18 februari 2024 kl. 21.27 (CET)
- Jag är lite orolig för konsekvenserna. Det finns massor med klimatförnekare, kreationister, foliehattar av olika slag eller bara glada amatörer med egna tolkningar därute, varav många tenderar till att flockas kring just wikipedia för att lägga in sina tankar på wikipedia. Det är framför allt därför som det inte är någon god idé att börja tillåta egna slutsatser. Man kan givetvis ge sig in på att värdera, pröva, granska, bedöma källorna, men om man skall göra det med originalkällor kommer det att kräva mycket tid och energi för etablerade användare och riskera att mycket förblir ogranskat. Sedan är det ju sant att ett enskilt årtal hit eller dit vanligen inte ändrar något i grunden och därmed sällan är särskilt problematiskt att rätta utifrån originalkällor. Men det blir ju svårt att dra gränsen när det börjar bli problematiskt, och ett årtal skulle kunna utgöra en del i ett vidare resonemang. Sedan går det ju visst att påpeka att alla tryckta skrifter inte alls är tillförlitliga. Men där har vi principer för att bedöma vilka källor och vilka författare vi kan se som mer tillförlitliga (ja, det finns absolut problem i att välja källor som talar för den egna ståndpunkten här också, men arbetet med att hålla artiklarna blir åtminstone enklare om vi fokuserar på etablerade källor). Grunden är ju att alla wikipediaanvändare skall vara likvärdiga inför sina redigeringar, och då måste ju redigeringarna stå för sig själva. Risken är ju annars att allt för mycket fokus kommer att läggas på användares status i gemenskapen. Jag tycker därför att det är viktigt att vara återhållsam med användande av originalkällor. FBQ (diskussion) 18 februari 2024 kl. 21.09 (CET)
- Bortsett från problematiken med att det är förstahandsuppgifter så skulle jag vilja tipsa om att använda handlingar.se när sådana här uppgifter begärs ut. Då blir de dels publika och länkbara, och dessutom verifierbara för läsarna. ♥Ainali diskussionbidrag 15 februari 2024 kl. 19.34 (CET)
- @Essin: Tack för förtydligandet. Jag tolkade dig visserligen precis så, men höll inte med om din bedömning. Men tack vare ditt förtydligande torde åsikterna vara tydligt klargjorda!
- Tack också för påminnelsen om WP:Wikipediabiblioteket. Det är enligt mitt tycke alldeles för svårt att hitta tillbaka alla dessa goda sidor som man en gång råkat passera. OJH (diskussion) 18 februari 2024 kl. 20.40 (CET)
- Det finns förvisso många olika sätt att diarieföra elektroniska dokument. Men om du inte har fått något diarienummer med svaret så är det
- Problemet är att allmänna handlingar kan gallras, så länge det inte finns beslut om att bevara dem för framtiden. Risken är att ett mejl skulle kunna gallras om några år och att informationen därmed blir omöjlig att verifiera. Om mejlet har diarieförts är det väl kanske troligt att det kommer bevaras, men inte säkert. Man bör rimligen hänvisa till ett diarienummer i en källhänvisning om det finns registrerat på så vis. Smetanakaviar (diskussion) 14 februari 2024 kl. 13.39 (CET)
- Om mailsvaret är en allmän handling så ser jag inga problem att hänvisa till det på det sätt som anges högst upp. /ℇsquilo 14 februari 2024 kl. 09.40 (CET)
- Jag anser hur länge realexamen gavs i en skola är klart relevant. I andra sammanhang har jag använt stayfriends, där även foton av avgångsklasser visas (för vem som), och även tidningsnotiser om detta, men jag tycker då det är bättre använda skolans arkiv än det mer användarskapade StayFriends. Yger (diskussion) 13 februari 2024 kl. 13.57 (CET)
- Jag menar att både OJH:s och Ygers exempel är så svåra att hitta att de är olämpliga som källor på Wikipedia. Förutom Wikipedia:Ingen originalforskning tangerar det också Wikipedia:Relevans -- uppgifter som kräver denna sorts efterforskningar är inte tillräckligt uppmärksammade för att tas med på Wikipedia. //Essin (diskussion) 13 februari 2024 kl. 13.29 (CET)
- Jag menar att det inte alls är självklart att det är en källa om du efterfrågar ett protokoll i betydelsen en källa lämplig för wikipedia. FBQ (diskussion) 13 februari 2024 kl. 09.43 (CET)
- Ja, det finns givetvis gränsfall. Tostarpadius (diskussion) 13 februari 2024 kl. 09.29 (CET)
- I mitt fall gjorde jag en poäng av att det var arkivets chef som gjorde uppgiften tillgänglig, och hans mail finns ju kommunens diare. Det är ju då en sorts publicerad info av annan än jag Yger (diskussion) 13 februari 2024 kl. 09.03 (CET)
- Jag inser att det i vissa fall finns poänger med att otryckta eller ickedigitaliserade källor men egentligen strider det ju mot våra regler om att inte publicera egen forskning på Wikipedia. Tostarpadius (diskussion) 13 februari 2024 kl. 08.36 (CET)
- Jag har i mina artiklar om läroverk använt riksarkivet som källa när info finns där. I några fall vände jag mig till kommunarkivarien för att få fram information från kommunarkivet som har info om vissa skolor. Exempel Katrineholms högre allmänna läroverk Uppgifterna är från skolans arkiv som återfinns i Katrineholms kommunarkiv. Uppgifter ur arkivet levererades av arkivets chef via mail 9 februari 2016 Yger (diskussion) 13 februari 2024 kl. 08.17 (CET)
- @Andejons, @Tostarpadius: Jag lutar starkt åt att ni har rätt.
- I denna redigering så lade jag in hänvisning till ett beslut i granskningsnämnden för SVT som jag hittade nånstans på nätet (på en google-drive-yta) som jag dessförinnan såg till att få arkiverat på www.archive.org. Jag menar detta är ett offentligt dokument som alltid kommer att vara _möjligt_ att begära fram, men det är ju hemskt mycket enklare om det finns på ett musklicks avstånd. På liknande sätt ska det ju alltid vara _möjligt_ att få fram korrespondens från en myndighet - kan man tänka sig att göra på liknande sätt angående detta mail från en stiftsjurist - arkivera handlingen på www.archive.org? / undrar ANHN ✎ 13 februari 2024 kl. 05.45 (CET)
- Jag instämmer med Andejons. Det kan fungera som källa i en akademisk uppsats, men inte här. Tostarpadius (diskussion) 12 februari 2024 kl. 17.36 (CET)
Mest väletablerade namn
[redigera | redigera wikitext]Föreslog nyligen att en artikel skulle få ett nytt namn. På diskussionssidan påpekade dock en erfaren wiki-användare att de många källor jag angivit inte lyckats bevisa att det nya namnet är det som används mest för artikelns innehåll, vilket förstås är en rimlig poäng. Jag undrar om Wikipedia har en standardiserad metod för att avgöra vilket namn som är vanligast förekommande när flera väletablerade benämningar finns? Hittade inget tydligt svar på Wikipedia:Artikelnamn. Hnuden (diskussion) 18 februari 2024 kl. 18.48 (CET)
- Om flera finns behövs ett mer beskrivande namn. Yger (diskussion) 18 februari 2024 kl. 18.54 (CET)
- Jag förstår. Hur brukar man väga detta mot POMFF, generellt sett? Om ingen använder det mer beskrivande namnet, som inte är mer "korrekt" utan endast just deskriptivt, blir det ju svårare för en användare att hitta artikeln. Dessutom föredrar vi väl kortare namn om dessa finns att tillgå? Hnuden (diskussion) 18 februari 2024 kl. 19.13 (CET)
- Vi kan sedan jobba med förgreningssidor för att hitta den enskilda. Vi tvekade inledningsmässig mellan påskupploppen eller påskkravallerna, sedan kvalificerade vi namnet med årtal, påskupploppen 2022, medan de andra namnen går till förgreningssidor, påskupploppen, påskkravallerna Yger (diskussion) 18 februari 2024 kl. 19.54 (CET)
- Okej, tack! Hnuden (diskussion) 18 februari 2024 kl. 20.09 (CET)
- Vi kan sedan jobba med förgreningssidor för att hitta den enskilda. Vi tvekade inledningsmässig mellan påskupploppen eller påskkravallerna, sedan kvalificerade vi namnet med årtal, påskupploppen 2022, medan de andra namnen går till förgreningssidor, påskupploppen, påskkravallerna Yger (diskussion) 18 februari 2024 kl. 19.54 (CET)
- Jag förstår. Hur brukar man väga detta mot POMFF, generellt sett? Om ingen använder det mer beskrivande namnet, som inte är mer "korrekt" utan endast just deskriptivt, blir det ju svårare för en användare att hitta artikeln. Dessutom föredrar vi väl kortare namn om dessa finns att tillgå? Hnuden (diskussion) 18 februari 2024 kl. 19.13 (CET)
Wikipedia:Veckans tävling/Juniorvärldsmästare börjar imorgon! Välkommen och skriv om morgondagens idrottstalanger, som till exempel Maja Åskag i tresteg och längdhopp! Varmt välkomna med era bidrag. Alla sporter räknas, även lagsporter, där vi saknar väldigt många artiklar. Lycka till! Estrellato (diskussion) 18 februari 2024 kl. 11.50 (CET)
- Nu har tävligen dragit igång! :) Estrellato (diskussion) 19 februari 2024 kl. 08.53 (CET)
Postmasterstudent behöver tips
[redigera | redigera wikitext]Hej. Jag blev fadder till en ny användare som har frågor som är utanför min kompetens. det är @Laserstål, som är en postmasterstudent på kursen "Tusen Kulturhus" på Kungliga Konsthögskolan (som är en postmasterkurs). Han skrev frågor på min användarsida, och han gav mig tillåtelse att fråga vidare här. Eventuella svar är bäst att göra på hans diskussionssida, så att han får det samlat på ett ställe. Lättare för dokumentationen och för att hitta rätt.
Han skrev såhär till mig: "Jag skulle vilja gå igenom sidor om olika Folkets hus, kulturhus och andra platser och om möjligt komplettera dessa, kanske på sikt i form av Wikitons eller liknande"
Jag svarade att det var bättre att lägga en blänkare här så att ni som jobbat mycket med dessa saker kan hjälpa honom, kanske fråga mer specifikt vad han vill. Jag tipsade om Wikidata och att det kanske är något att jobba med. Jag missade att nämna kategorin om Folkets hus i Sverige... Kanske WMSE kan komma med tips eller stöd utifrån dess kompetens. Adville (diskussion) 16 februari 2024 kl. 12.07 (CET)
- Jag har tittat vidare och tror att Wikidata är en lämplig initial publiceringsform för det dataset jag har tillgång till. Jag har dock kört lite fast i att jag inte riktigt förstår hur jag ska börja lägga in Wikidata-entiteter. Jag vill till exempel skapa en entitet för boken "Svenska folkrörelser 5 Folkets hus och parker" för att kunna referera till boken som källa för de entiteter jag skapar och de datapunkter jag lägger till eller kompletterar befintliga datapunkter med.
- Jag behöver också ta reda på om jag borde skapa föreningen (som ofta driver anläggningen) som en separat entitet (detta ger en sannare modellering eftersom fastigheter kan tas över av olika organisationer, eller en och samma förening kan driva flera olika anläggningar) eller om jag ska modellera föreningen och anläggningen som en och samma. Det finns förstås en praxis här som jag inte vet var jag ska finna den.
- För artiklar om enskilda Folkets hus känns det rimligast att komplettera dem efterhand, förhoppningsvis med hjälp av datat från Wikidata.
- Boken Svenska folkrörelser 5 innehåller över 600 monografier som är mycket kortfattade, och för nya artiklar är det är svårt att skriva om dem utan att de blir sämre. Jag tänker att artiklarna kan skapas mer programmatiskt efter att jag kodat bokens data (med kommentarer för föreningar med mer vindlande historia).
- Kommentarer kring relevansbedömningar av artiklar kring enskilda Folkets Hus och Folkets Park mottages också tacksamt. Ibland är det mycket blygsamma verksamheter men de har trots allt ofta drivits över en längre tid och på så vis nått många människor och varit betydelsefulla på de platser där de funnits. Laserstål (diskussion) 20 februari 2024 kl. 14.40 (CET)
- Att lägga till objekt i Wikidata är inte så svårt, du klickar på "create an item/skapa ett objekt" i vänsterspalten, namnger det och ger en kort beskrivning, och när det sen är skapat kan du fylla på med olika egenskaper - instans av: litterärt verk, genre: facklitteratur, osv. Jag vet inte om mitt objekt Allsvenskan genom tiderna (Q117007941) är skapat enligt konstens alla regler, men det fungerar för ändamålet (källbeläggning), och om det blir fel kan nån annan bara komma och peta till det så det blir enligt praxis. När man sen lägger till nya objekt kan man då källbelägga deras egenskaper med egenskaperna anges i: [bokens namn] och sida: xxx. jssfrk (d|b) 20 februari 2024 kl. 18.55 (CET)
Vila i frid Iljadrip
[redigera | redigera wikitext]Jag öppnade ett väldigt tråkigt mail på kyrilliska imorse från en släkting. Han beklagade våran förlust, och att Wikipedia betydde mycket för Ilja, inte minst för att behålla sina svenskakunskaper.
Iljadrip har tyvärr lämnat jordelivet, innan han ens hunnit fylla 22. Det hände tydligen i januari 2023 och ett försök att meddela gjorde i den raderade artikeln Ilia Beliaev i juni 2023, men administratören som raderade förstod nog inte kontexten. Hur det gick till finns att läsa på Iljadrips användardiskussion.
Jag vill ge mina kondoleanser och tacka Iljadrip för hans insatser här. Jag har nominerat hans artikel Aeroport Volgodonska till bra artikel via Wikipedia:Utvalda artiklar i hans minne.
Han är begraven i Klagenfurt i Österrike som blev hans nya hemstad efter att han flytt Ryssland. Hemskt hur man kan fly från krig, och så slutar det såhär. Men sådant är ödet. Vila i frid Ilja!
Estrellato (diskussion) 18 februari 2024 kl. 16.27 (CET)
- Tråkigt att höra. Våra tankar till den avlidnas anhöriga. Sabelöga (diskussion) 22 februari 2024 kl. 00.09 (CET)
Namnbyte av Afri-Ski?
[redigera | redigera wikitext]Jag har initierat en diskussion på Diskussion:Afri-Ski om artikeln skall behålla sitt namn, eller byta till Afriski, vilket är vad skidorten själv kallar sig. Jag skulle bli tacksam om intresserade skulle vilja delta i diskussionen. Notera att detta bara är en blänkare – diskutera inte här, så är ni snälla. / TernariusDisk 19 februari 2024 kl. 05.00 (CET)
- Artikeln har flyttats med goda argument som grund. Blänkaren fungerade. Tostarpadius (diskussion) 21 februari 2024 kl. 16.47 (CET)
Diskussion om "Visste du att…"
[redigera | redigera wikitext]Hej! Just nu pågår en diskussion om "Visste du att…"-rutan på Huvudsidan, med förslag till möjliga förändringar. Gå gärna dit och delta i diskussionen, ni som är intresserade. Paracel63 (diskussion) 23 februari 2024 kl. 18.50 (CET)
Kvalitetsmätning februari 2024
[redigera | redigera wikitext]Kvalitetsmätningen det senaste året (tidigare mätningar) | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Datum | Kval. | Fakta | Fluff | Förvirr. | POV | Plag. | Rel. | Språkv. | Ifrågas. | Ickewiki | Städa | Infoga | Glob. | Ouppdat. | Subst. | Totalt (exkl. Källor) |
Källor | Totalt (inkl. Källor) |
Andel |
2023-04-01 | 12 | 179 | 52 | 8 | 45 | 0 | 86 | 303 | 396 | 0 | 140 | 265 | 425 | 2 021 | 3 | 3 935 | 55 716 | 59 651 | 2,33 % |
2023-05-01 | 8 | 153 | 53 | 9 | 47 | 1 | 89 | 266 | 397 | 0 | 151 | 256 | 429 | 1 947 | 3 | 3 809 | 56 009 | 59 818 | 2,33 % |
2023-06-01 | 9 | 151 | 46 | 8 | 46 | 0 | 72 | 274 | 391 | 0 | 144 | 251 | 425 | 1 950 | 4 | 3 771 | 56 590 | 60 361 | 2,35 % |
2023-07-01 | 7 | 114 | 52 | 6 | 51 | 0 | 71 | 251 | 374 | 0 | 147 | 265 | 427 | 1 936 | 4 | 3 705 | 56 883 | 60 588 | 2,36 % |
2023-08-01 | 9 | 105 | 48 | 4 | 28 | 0 | 66 | 249 | 372 | 0 | 131 | 270 | 428 | 1 964 | 6 | 3 680 | 57 860 | 61 540 | 2,4 % |
2023-09-01 | 7 | 104 | 51 | 3 | 34 | 0 | 62 | 233 | 370 | 0 | 134 | 277 | 425 | 1 990 | 14 | 3 704 | 58 272 | 61 976 | 2,41 % |
2023-10-01 | 5 | 112 | 52 | 2 | 37 | 0 | 97 | 235 | 330 | 0 | 139 | 280 | 427 | 2 035 | 16 | 3 767 | 58 475 | 62 242 | 2,42 % |
2023-11-01 | 8 | 108 | 48 | 1 | 37 | 0 | 114 | 250 | 330 | 0 | 147 | 285 | 430 | 2 071 | 18 | 3 847 | 59 436 | 63 283 | 2,46 % |
2023-12-01 | 11 | 105 | 45 | 3 | 39 | 0 | 118 | 243 | 332 | 6 | 148 | 281 | 428 | 2 077 | 16 | 3 852 | 59 898 | 63 750 | 2,47 % |
2024-01-01 | 12 | 126 | 51 | 3 | 42 | 0 | 80 | 249 | 322 | 0 | 150 | 284 | 425 | 2 094 | 15 | 3 853 | 60 409 | 64 262 | 2,5 % |
2024-02-04 | 15 | 125 | 53 | 4 | 42 | 0 | 75 | 258 | 341 | 1 | 150 | 301 | 424 | 2 130 | 4 | 3 923 | 60 946 | 64 869 | 2,52 % |
2024-03-01 | 23 | 113 | 56 | 5 | 44 | 0 | 53 | 263 | 345 | 1 | 156 | 310 | 423 | 2 140 | 3 | 3 935 | 61 250 | 65 185 | 2,53 % |
2024-04-02 | 28 | 111 | 58 | 8 | 50 | 1 | 30 | 290 | 354 | 2 | 166 | 320 | 421 | 2 110 | 31 | 3 980 | 61 724 | 65 704 | 2,55 % |
2024-05-05 | 32 | 115 | 63 | 8 | 46 | 1 | 63 | 304 | 364 | 4 | 179 | 339 | 425 | 2 128 | 33 | 4 104 | 62 299 | 66 403 | 2,57 % |
2024-06-02 | 31 | 112 | 63 | 13 | 51 | 1 | 58 | 319 | 370 | 0 | 187 | 341 | 428 | 2 140 | 45 | 4 159 | 62 706 | 66 865 | 2,59 % |
2024-07-03 | 31 | 113 | 68 | 12 | 56 | 1 | 65 | 316 | 379 | 3 | 181 | 344 | 429 | 2 186 | 33 | 4 217 | 63 194 | 67 411 | 2,6 % |
2024-08-01 | 32 | 115 | 67 | 14 | 59 | 2 | 42 | 302 | 382 | 4 | 147 | 350 | 428 | 2 188 | 14 | 4 146 | 63 499 | 67 645 | 2,61 % |
Förklaring |
---|
Om du vill hjälpa till att höja kvaliteten på svenskspråkiga Wikipedia finns det en rad kvalitetsprojekt att engagera sig i. |
Här kommer kvalitetsmätningen för februari 2024! En liten ökning för flera kategorier sedan januari kan ses. En minskning i kategorin relevans visar på aktivt arbete med detta under januari! Dessutom skedde en bra minskning av antalet substubbar, tack till alla som under januari engagerade sig i det! Höstblomma (diskussion) 4 februari 2024 kl. 09.22 (CET)
- Jag lyfte en tanke för knappt ett år sedan om ett eventuellt byte av någon åtgärdskategori. Sen var jag rätt frånvarande i den lilla diskussion som var eftersom jag inte hade ett konkret förslag. Nu funderar jag kring, och jag inser att inte det blir populärt för det kommer se ut som kvalitén försämrats rejält utan att det faktiskt gjort det, den underkategori till "Förvirrande" (en kategori som ligger stadigt på en knapp handfull och där man måste gå tillbaka nästa tre år för att hitta siffror på över tio), "Artiklar som behöver förtydligas". Den åtgärdskategorin omfattar just nu 5087 artiklar. Efter flera olika källor-kategorier och döda externa länkar så är det den största åtgärdskategorin. Skulle det kunna vara aktuellt att byta "Förvirrande" mot "Artiklar som behöver förtydligas"? Målet då är att få mer fokus på de artiklarna på samma sätt som när "Ugglan" byttes mot "Ifrågasatt". sollentuna (diskussion) 5 februari 2024 kl. 00.11 (CET)
- Kvalitets tabellen ska återspegla verkligheten. Den ska inte med argumentet Tabellen ska se snygg ut eller Siffrorna ska se snygga ut styra kvalitets arbeten. Voyager85 (diskussion) 5 februari 2024 kl. 17.09 (CET)
- Tabellen återspeglar bara mallanvändningen och säger inget om det faktiska behovet. Många artiklar med brister är sannolikt inte märkta med mall. Att mallar används felaktigt verkar spontant vara ovanligt, men det skulle också kunna ge missvisande resultat. Kyllo (diskussion) 10 februari 2024 kl. 09.20 (CET)
- Kvalitets tabellen ska återspegla verkligheten. Den ska inte med argumentet Tabellen ska se snygg ut eller Siffrorna ska se snygga ut styra kvalitets arbeten. Voyager85 (diskussion) 5 februari 2024 kl. 17.09 (CET)
- Jag tycker användare @Sollentuna: har en bra tanke med att mäta kategorin ""Artiklar som behöver förtydligas", som är en underkategori till kategori "Förvirrande", som genom mångas goda arbete under en längre tid nu haft låga siffror i kvalitetsmätningen. Jag funderar dock på konsekvensen av ta bort kategori "Förvirrande" från kvalitetsmätningen. Jag själv ser det som bra om kvalitetsmätningen mäter de mest problematiska och allmänna eller "kända" kvalitetsproblemen och Mall:Förvirrande är ju etablerad och dess användning ganska välkänd i gemenskapen, tror jag. "Förvirrande" är en mall som indikerar att "hela" artikeln eller en del av en artikel, som ett avsnitt, behöver ses över. När det gällde Ugglan var ett skäl så som jag uppfattade det till att flera inte såg det som lika relevant att mäta den kategorin längre att risken för ökning av problemet kändes liten, dvs den tid när text från Ugglan lades in på Wikipedia utan bearbetning upplevdes vara över. Risken för ouppmärksammad ökning i kategorin "Förvirrande" utan mätning tycker jag känns större. Även om mätning via mallar kan vara ett bristfälligt verktyg, är det ett av de gemensamma verktyg som vi har för att få en uppfattning om kvalitetsproblem. Det är enligt den principen jag tycker t.ex. "ickewiki" och "plagiat" bör mätas. Siffrorna i de kategorierna är låga numera, men de är grundläggande och i fallet plagiat ett allvarligt kvalitetsproblem som bör bevakas. Mall:Förtydliga är en mindre mall som passar bra för att markera specifika ord eller meningar eller andra saker som är otydliga i en text. När jag kollade i kategorin "Artiklar som behöver förtydligas" ser jag att den används för för flera olika saker. I några fall är det t.ex. särskiljning, i andra språk/ordval eller att en informationsbit saknas. Jag är för att mäta kategorin, men undrar om det kanske vore bättre att göra det genom att lägga till en kategori, snarare än att ta bort en? Om kvalitetsmätningsmallen inte upplevs bli för överlastad av detta? Höstblomma (diskussion) 10 februari 2024 kl. 11.27 (CET)
- Ett annat förslag är att mallen som placerar artiklar i Kategori:Artiklar med onödiga detaljer styrs om till att placera artiklar i Kategori:Fluff. Kategorin "Artiklar med onödiga detaljer" är för tillfället tom och mäts inte i kvalitetsmätningen. Problemen som mallarna syftar på omfattas av fluff och frågan är då om en separat kategori för "lång resumé" som det enligt mallen handlar om behövs när det verkar vara få artiklar som haft/har mallen (skapad 2021)? Det vore bra om alla artiklar med samma typ problem kom med i mätningen i så stor utsträckning som möjligt, tänker jag. Obs, om jag har missförstått eller inte uppmärksammat någon användning av mallen/kategorin "onödiga detaljer" hoppas jag på respons om det. Höstblomma (diskussion) 11 februari 2024 kl. 07.58 (CET)
- Bra tankar. Yger (diskussion) 11 februari 2024 kl. 08.54 (CET)
- Jag kände inte till kategorin med "onödiga detaljer", men personligen skulle jag gärna använda en sådan märkning för biografier där allt anges med datum, även sådant där vår praxis är att nöja oss med årtalen. Det ser jag knappast som "fluff". Tostarpadius (diskussion) 11 februari 2024 kl. 12.53 (CET)
- Bra tankar. Yger (diskussion) 11 februari 2024 kl. 08.54 (CET)
- Mall:Förtydliga används ofta där Mall:Särskiljning behövs skulle vara bättre. //Essin (diskussion) 12 februari 2024 kl. 18.16 (CET)
- Då går jag inte vidare med mitt förslag i nuläget, men jag ställer mig också bakom idén att leda om "onödiga detaljer". Jag siktar på att arrangera veckans tävling senare i vår för att lägga fokus på de mindre uppmärksammande åtgärdskategorierna, en för de "förtydligas"-märkta artiklarna och en för alla åtgärdskategorier som inte ingår i kvalitetsmätningen. sollentuna (diskussion) 24 februari 2024 kl. 12.45 (CET)
- Ett annat förslag är att mallen som placerar artiklar i Kategori:Artiklar med onödiga detaljer styrs om till att placera artiklar i Kategori:Fluff. Kategorin "Artiklar med onödiga detaljer" är för tillfället tom och mäts inte i kvalitetsmätningen. Problemen som mallarna syftar på omfattas av fluff och frågan är då om en separat kategori för "lång resumé" som det enligt mallen handlar om behövs när det verkar vara få artiklar som haft/har mallen (skapad 2021)? Det vore bra om alla artiklar med samma typ problem kom med i mätningen i så stor utsträckning som möjligt, tänker jag. Obs, om jag har missförstått eller inte uppmärksammat någon användning av mallen/kategorin "onödiga detaljer" hoppas jag på respons om det. Höstblomma (diskussion) 11 februari 2024 kl. 07.58 (CET)
Hur och varför ska WP rekommendera verk för "Vidare läsning"?
[redigera | redigera wikitext]Denna fråga har varit uppe för diskussion i något sammanhang tidigare (och jag har för mig att jag var initiativtagare), så jag ber på förhand om ursäkt om detta blir något av en upprepning.
Jag har funderat en del på hur urvalet av litterära verk som rekommenderas av WP under artikelrubriken "Vidare läsning" sker. Enligt WP:Disposition ska under rubriken redovisas "ett antal av de främsta verken som ger en fördjupning av ämnet". Jag ifrågasätter hur bedömningen av främsta ska eller bör ske. Jag upplever att bedömningen av vad som utgör främsta verk idag sker utifrån en wikipedians egna subjektiva upplevelse. Den nuvarande ordningen öppnar för en risk att WP utnyttjas i marknadsföringssyften, genom att enskilda användare listar verk i eget intresse. För undvikande av missförstånd vill jag förtydliga att det inte är min avsikt att påstå att så sker eller har skett. Jag ser en risk att möjligheten kan utnyttjas med ett sådant syfte
Mitt förslag är att verk som listas under rubriken "Vidare läsning" är verk som rekommenderats av verifierbara och relevanta/trovärdiga källor, t.ex. en litteraturrecensent eller genom att de redovisats i t.ex. en extern lista som är relevant för bedömning av vad som utgör främsta verk om ett artikelämne. Jag anser att vi bör avhålla oss från att rekommendera enskilda litterära verk på subjektiva grunder.
Jag vill med detta inlägg öppna för åsikter i denna fråga. FWIlkens (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.04 (CET)
- Normalt handlar det om facklitteratur och inte skönlitteratur, så jag anser knappast att recensioner i pressen bör vara avgörande. Jag står bakom grundhållningen att listorna inte bör vara hur långa som helst, men jag menar inte att det bör utgå några ytterligare påbud om hur de skall utformas. Vaksamhet bör givetvis finnas kring om det är en intressekonflikt där en författare av ett verk har ett ekonomiskt incitament för att lägga in det, men i övrigt räcker de direktiv som finns. Så få regler som möjligt är den bästa riktlinje vi har! Tostarpadius (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.18 (CET)
- Följdfråga till @Tostarpadius: Hur menar du att vi som wikipedianer ska kunna avgöra om intressekonflikt föreligger eller inte i perspektiv av att flertalet wikipedianer använder anonyma användarkonton för att redigera artiklar? FWIlkens (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.21 (CET)
- På samma sätt som när det gäller artikelbeståndet och -innehållet i övrigt. Jag menar generellt att IK framför allt är ett memento till den enskilde och inte något som det skall frågas om i alla lägen, men ibland är det uppenbart att det visar sig i rent reklamartade formuleringar. Vad gäller hur man förhåller sig till recensioner blir jag ofta mest lockad av att läsa böcker eller se filmer som döms ut, i tanken att så dåliga kan det väl ändå inte vara. Ofta upptäcker jag att jag har "rätt". Subjektivitet i urval är ofrånkomligt och har alltid varit det, så länge det funnits encyklopedier. Tostarpadius (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.27 (CET)
- Vad jag vet så krävs källa för all annan information som kan ifrågasättas i en artikel. Däremot finns det mig veterligen inga krav på källa för rekommendation av en ett litterärt verk, trots att detta utgör en kommersiell vara. Jag ifrågasätter denna ordning. FWIlkens (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.32 (CET)
- Enligt min mening vore det jämförbart med att kräva källa på att en viss källa är tillförlitlig, vilket i mina ögon vore helt orimligt. Tostarpadius (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.41 (CET)
- Om jag uppfattat det hela rätt så utgör de verk som listas under Vidare läsning inte nödvändigtvis källa för artikeltexten. Det rör sig som jag förstår det helt enkelt om subjektiva rekommendationer av (ofta) kommersiella produkter. FWIlkens (diskussion) 9 februari 2024 kl. 14.15 (CET)
- Nej, de skall normalt inte vara källor (det finns dock användare som menar att man kan lägga in något där, trots att det också finns i källförteckningen, vilket jag anser vara helt överflödigt), men jag menar att de i många avseenden har samma funktion som angivandet av källor till texten. Tostarpadius (diskussion) 9 februari 2024 kl. 14.19 (CET)
- Själv tycker jag inte alls att inte alls är särskilt tydligt, och det har ju absolut förekommit att jag misstänkt att skribenter lagt in sina egna verk - alternativt vilket snarare är mer problematiskt tydligt vinklade källor. Nu har jag inte intresserat mig särskilt mycket för "vidare läsning" och jag vet inte hur stort problemet är, hur ofta används källorna här? Det är ju också ganska få som intresserar sig för att lägga in vidare läsning, så det är relativt sällsynt att listorna blir extremt långa, annat än då någon intresserat sig specifikt för någon viss artikel. Det verkar som många som lägger in sådana länkar främst intresserar sig för verk som finns fritt tillgängligt via nätet, men egentligen finns ju inget sådant krav. Jag skulle inte ha något emot att det förtydligades vad som skall gälla, men tror kanske inte att det kommer att leda någonvart.FBQ (diskussion) 10 februari 2024 kl. 11.32 (CET)
- Vi kan börja med att vara restriktiva i antal. Och kräva motivering vid misstanke. Det framgår normalt snabbt om det finns intressekonflikt. De gånger dessa är långa beror det nog ibland på en sorts slentrian, att lägga till "bra att ha" material, och dels en önskan att med lång vidare läsning göra en artikel så innehållsrik som möjligt utan att behöva skriva artikeltext. LittleGun (diskussion) 11 februari 2024 kl. 16.53 (CET)
- Själv tycker jag inte alls att inte alls är särskilt tydligt, och det har ju absolut förekommit att jag misstänkt att skribenter lagt in sina egna verk - alternativt vilket snarare är mer problematiskt tydligt vinklade källor. Nu har jag inte intresserat mig särskilt mycket för "vidare läsning" och jag vet inte hur stort problemet är, hur ofta används källorna här? Det är ju också ganska få som intresserar sig för att lägga in vidare läsning, så det är relativt sällsynt att listorna blir extremt långa, annat än då någon intresserat sig specifikt för någon viss artikel. Det verkar som många som lägger in sådana länkar främst intresserar sig för verk som finns fritt tillgängligt via nätet, men egentligen finns ju inget sådant krav. Jag skulle inte ha något emot att det förtydligades vad som skall gälla, men tror kanske inte att det kommer att leda någonvart.FBQ (diskussion) 10 februari 2024 kl. 11.32 (CET)
- Nej, de skall normalt inte vara källor (det finns dock användare som menar att man kan lägga in något där, trots att det också finns i källförteckningen, vilket jag anser vara helt överflödigt), men jag menar att de i många avseenden har samma funktion som angivandet av källor till texten. Tostarpadius (diskussion) 9 februari 2024 kl. 14.19 (CET)
- Om jag uppfattat det hela rätt så utgör de verk som listas under Vidare läsning inte nödvändigtvis källa för artikeltexten. Det rör sig som jag förstår det helt enkelt om subjektiva rekommendationer av (ofta) kommersiella produkter. FWIlkens (diskussion) 9 februari 2024 kl. 14.15 (CET)
- Enligt min mening vore det jämförbart med att kräva källa på att en viss källa är tillförlitlig, vilket i mina ögon vore helt orimligt. Tostarpadius (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.41 (CET)
- Vad jag vet så krävs källa för all annan information som kan ifrågasättas i en artikel. Däremot finns det mig veterligen inga krav på källa för rekommendation av en ett litterärt verk, trots att detta utgör en kommersiell vara. Jag ifrågasätter denna ordning. FWIlkens (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.32 (CET)
- På samma sätt som när det gäller artikelbeståndet och -innehållet i övrigt. Jag menar generellt att IK framför allt är ett memento till den enskilde och inte något som det skall frågas om i alla lägen, men ibland är det uppenbart att det visar sig i rent reklamartade formuleringar. Vad gäller hur man förhåller sig till recensioner blir jag ofta mest lockad av att läsa böcker eller se filmer som döms ut, i tanken att så dåliga kan det väl ändå inte vara. Ofta upptäcker jag att jag har "rätt". Subjektivitet i urval är ofrånkomligt och har alltid varit det, så länge det funnits encyklopedier. Tostarpadius (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.27 (CET)
- Följdfråga till @Tostarpadius: Hur menar du att vi som wikipedianer ska kunna avgöra om intressekonflikt föreligger eller inte i perspektiv av att flertalet wikipedianer använder anonyma användarkonton för att redigera artiklar? FWIlkens (diskussion) 9 februari 2024 kl. 12.21 (CET)
- FWIlkens: Här, på diskussionssidan för Prostitution i Sverige, tog du upp detta för ett tag sen:[1]. Ett intressant inlägg som hamnade lite undanskymt.
- Rent generellt tycker jag vi ska vara mycket restriktiva att använda vidare läsning. Och jag skulle gärna se att dessa på något sätt motiverades. Vilket jag tog upp här: [2] Jag fick mycket stöd för att restriktiviteten (även om en användare blockeringsuppmanade för destruktivt beteende), lite mindre stöd för motiveringar dock.
- Och visst finns risk för intressekonflikt; att man vill lyfta sin egna bok eller en bok som redovisar en ovanlig uppfattning man själv gillar till exempel. Eller göra reklam av kommersiella skäl eller av fåfänga eller av kärlek eller av politisk åskådning eller nåt annat. Och det har definitivt hänt och motverkats och säkert missats. Men det skiljer inte "Vidare läsning" från annat innehåll. Och en motivering skulle säkert underlätta att märka det.
- Intressekonflikt för vidare läsning hanterar vi alltså som vi hanterar allt annat urval och trovärdighet; subjektivt och med konsensusdiskussioner och i bästa fall genom att visa betydelse/relevans/trovärdighet etc. mer konkret. Ungefär som Tostarpadius beskriver, respektive vad du vill införa som hårt krav ovan (det du kallar visa med källor, och jag kallar visa betydelse mer konkret i ett konsensussamtal).
- Det var mina fem öre. Men: Jag reagerar på att du med emfas nämner "kommersiell" flera gånger, som om det var ett separat eller allvarligare problem. Det är det inte. Att det är en kommersiell produkt eller inte är fullständigt ointressant för Wikipedia. Kan ett urval motiveras kvittar det fullständigt om någon tjänar pengar på det. Det är en triggerpunkt att vara uppmärksam på för oss som läsare eftersom det kan vara ett motiv för någon att utöka Wikipedia. Men det är inte ett alvarligare motiv än annan intressekonflikt. Som fåfänga. För Wikipedia, alltså. Privat kan man ju tycka att kommerisella intressen är mer destruktiva än vad fåfänga är.--LittleGun (diskussion) 11 februari 2024 kl. 16.15 (CET)
- Håller med om att kommersiella intressekonflikter endast är en av flera sorters möjliga intressekonflikter. FWIlkens (diskussion) 11 februari 2024 kl. 16.50 (CET)
- Jag har som sagt aldrig fördjupat mig då jag inte sjlv lagt in några vidare läsning. Jag såg dock att artikeln om Fredrika Bremer togs upp i diskussionen som länkades ovan, och då var jag förvånad över att Carina Burmans biografi inte fanns med bland vidare läsning, i stället ett antal verk jag inte kände igen. Fördes det diskussion om vilket urvalet skulle vara? Jag ögnade bara igenom tråden som hastigast. FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 11.37 (CET)
- OK - nu såg jag att det berodde på att endast författare med efternamn på A lämnats kvar... FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 11.42 (CET)
- Ja, alexanderhugget "bara behålla 5" valdes vid något tillfälle. Därför blev det fem med författare som börjar med A. Då kanske Burmans försvann.
- Det var kanske lite väl radikalt drag, men öppnade ju för motiveringar av titlar som som tyvärr aldrig inträffade.
- Ytterligare en motivering att lista "så mycket som möjligt" eller "allt man hittar" är såklart tanken att "all information är bra" och det är ju "bara för varje enskild att lägga till det som saknas som i all utbyggnad av artiklar". LittleGun (diskussion) 12 februari 2024 kl. 11.48 (CET)
- Utöver de fem lästipsen som lämnades kvar, fanns det också en förväntan att någon med större kunskaper om litteraturen om artikelsubjektet skulle göra ett mer insiktsfullt urval.
- Här är länken till "Vidare läsning" som det såg ut innan "hugget": länk
- @FBQ: Som du ser fanns där två böcker av Carina Burman bland de 60–70 lästipsen. Det vore värdefullt om du kunde göra ett bättre urval än "de fem första i listan". Larske (diskussion) 12 februari 2024 kl. 12.17 (CET)
- Jag skall fundera på det - jag känner det blir mycket arbete, spontant är jag egentligen ganska dåligt insatt i vilka biografier över Bremer som är mest kända. Burmans råkar jag ha, nu fick jag väl den i present om jag minns rätt, men jag kände ju väl till den innan då den omtalats mycket flitigt i positiva ordalag och jag uppfattade den som väl underbyggd och intressant läsning. Det är ju den biografi över Fredrika Bremer som i senare tid blivit flitigt omtalad. Sedan kunde jag säkert göra en insats att försöka vaska fram en topp fem, men det skulle innebära mycket arbete. Vad skall jag fokusera på - betydande forskningsgärningar eller lättillgängliga populära skildringar? Är det över huvud taget intressant om de finns fritt tillgängliga över nätet? Är biografier som då de kom ut för hundra år sedan var banbrytande men nu anses föråldrade intressanta? Sedan tillkommer det faktum att om någon skulle läggas till som källa skall den enligt det Tostarpadius skrev plockas bort från vidare läsning, och ersättas av någon annan. Är det absolut max fem som gäller? Om någon vill lägga till ett nytt namn skall alltså en plockas bort? Det innebär mycket arbete även efter att jag konstruerat min lista. Nej, då känns det som jag får mer uträttat med arbete i artiklarna. Som jag har Burmans biografi kanske jag skall använda den som källa i artikeln i stället, i så fall är den ju ändå inte aktuell för Vidare läsning. Men, det blir nog inte just nu. FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 16.42 (CET)
- I rubriken Eftermäle i artikeln nämns ju: På 1970-talet väcktes intresset för Fredrika Bremer ånyo. Av de många som forskat om hennes liv, tankar och gärningar kan särskilt nämnas Selma Lagerlöf, Klara Johanson, Elin Wägner, Sture Linnér, Henrik Schück, Agneta Pleijel och Carina Burman. Det avsnittet skulle ju kunna utökas med lite information om exakt vad de olika författarna skrivit om Bremer i stället för vidare läsning. FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 16.58 (CET)
- Ja, sånt är mycket bättre än en vidareläsning lista i en encyklopedi. LittleGun (diskussion) 12 februari 2024 kl. 18.48 (CET)
- I rubriken Eftermäle i artikeln nämns ju: På 1970-talet väcktes intresset för Fredrika Bremer ånyo. Av de många som forskat om hennes liv, tankar och gärningar kan särskilt nämnas Selma Lagerlöf, Klara Johanson, Elin Wägner, Sture Linnér, Henrik Schück, Agneta Pleijel och Carina Burman. Det avsnittet skulle ju kunna utökas med lite information om exakt vad de olika författarna skrivit om Bremer i stället för vidare läsning. FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 16.58 (CET)
- Jag skall fundera på det - jag känner det blir mycket arbete, spontant är jag egentligen ganska dåligt insatt i vilka biografier över Bremer som är mest kända. Burmans råkar jag ha, nu fick jag väl den i present om jag minns rätt, men jag kände ju väl till den innan då den omtalats mycket flitigt i positiva ordalag och jag uppfattade den som väl underbyggd och intressant läsning. Det är ju den biografi över Fredrika Bremer som i senare tid blivit flitigt omtalad. Sedan kunde jag säkert göra en insats att försöka vaska fram en topp fem, men det skulle innebära mycket arbete. Vad skall jag fokusera på - betydande forskningsgärningar eller lättillgängliga populära skildringar? Är det över huvud taget intressant om de finns fritt tillgängliga över nätet? Är biografier som då de kom ut för hundra år sedan var banbrytande men nu anses föråldrade intressanta? Sedan tillkommer det faktum att om någon skulle läggas till som källa skall den enligt det Tostarpadius skrev plockas bort från vidare läsning, och ersättas av någon annan. Är det absolut max fem som gäller? Om någon vill lägga till ett nytt namn skall alltså en plockas bort? Det innebär mycket arbete även efter att jag konstruerat min lista. Nej, då känns det som jag får mer uträttat med arbete i artiklarna. Som jag har Burmans biografi kanske jag skall använda den som källa i artikeln i stället, i så fall är den ju ändå inte aktuell för Vidare läsning. Men, det blir nog inte just nu. FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 16.42 (CET)
- OK - nu såg jag att det berodde på att endast författare med efternamn på A lämnats kvar... FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 11.42 (CET)
- Jag har som sagt aldrig fördjupat mig då jag inte sjlv lagt in några vidare läsning. Jag såg dock att artikeln om Fredrika Bremer togs upp i diskussionen som länkades ovan, och då var jag förvånad över att Carina Burmans biografi inte fanns med bland vidare läsning, i stället ett antal verk jag inte kände igen. Fördes det diskussion om vilket urvalet skulle vara? Jag ögnade bara igenom tråden som hastigast. FBQ (diskussion) 12 februari 2024 kl. 11.37 (CET)
- Håller med om att kommersiella intressekonflikter endast är en av flera sorters möjliga intressekonflikter. FWIlkens (diskussion) 11 februari 2024 kl. 16.50 (CET)
Ursäkta sent inhopp i diskussionen. Men skälen för att vara mycket restriktiv med att använda "vidare läsning" är mycket goda. Det är så svårt att utvärdera varför något ligger under den rubriken, och därför kan vad som helst ligga kvar där länge. IMHO borde man ta bort rubriken från WP:Disposition, eller åtminstone nämna att användande av denna underrubrik är kontroversiell. Finns fler metasidor som uppmuntrar till användande av Vidare läsning, och i så fall behöver puts? --Hjordmån (diskussion) 24 februari 2024 kl. 22.23 (CET)
Webbutiker som källa
[redigera | redigera wikitext]Jag har ibland stött på i artiklar att webbutiker används som källa för att en film eller TV-serie har utgivits på DVD, VHS eller vad det nu må vara. Är detta lämpligt? Jag tänker dels för att det kan vara en sorts reklamlänk då butiken (när artikeln fanns i lager) ändå vill sälja artikeln till läsaren, dels kan webbutiken ta bort artikeln helt om artikeln går ur sortimentet. Är dessa länkar ens permanenta? WebArchive-bot tar kanske hand om det sistnämnda i o.f.s. Jag tänker direkt på källa 6 i Liv i luckan med julkalendern där Discshop används som källa på att julkalendern utgivits på DVD. I just det här fallet så är källan dessutom olämplig för att den ju säjer att den kommer utgivas.. Men, kan vi ha webbutiker som källa på exempelvis DVD-utgåvor? Sabelöga (diskussion) 22 februari 2024 kl. 00.29 (CET)
- Jag känner också att reklamdrivna webbutiker inte är något vidare trovärdiga källor. Wikipedia är ju en uppslagsbok och inte en reklambyrå. Svensk Mediedatabas (som i sin tur ägs av Kungliga biblioteket) har ju en översikt på utgivningar på VHS såväl som DVD och Blu-Ray, den kan man ju använda. Och mycket riktigt som du säger kan en sida plockas bort på en webbplats, något inte smdb gör (vad jag vet). Colapojken (diskussion) 22 februari 2024 kl. 13.52 (CET)
- Det är bland annat för att innehållet på en webbadress förr eller senare förändras eller blir otillgängligt, det är bara en fråga om när det händer, som den version av alla externa länkar i Wikipedia som har använts som källa bör finnas arkiverad. Arkivering bör göras i samband med att källan används i artikeln, när länken väl har dött eller innehållet tagits bort eller förändrats är det för sent och det kullkastar alla goda ambitioner om "verifierbarhet". Larske (diskussion) 22 februari 2024 kl. 14.15 (CET)
- Då gör jag alltså rätt i att försöka ersätta referenser till webbutiker med exempelvis SMDb eller andra mer neutrala källor. Sabelöga (diskussion) 23 februari 2024 kl. 00.05 (CET)
- Det kan ju nämnas att detta är ett problem inte bara för filmer och TV-serier. När det gäller böcker har vi hundratals förekomster av att Adlibris, Bokus, Antikvariat.net och Bokbörsen används som källor. sollentuna (diskussion) 24 februari 2024 kl. 12.33 (CET)
- Då gör jag alltså rätt i att försöka ersätta referenser till webbutiker med exempelvis SMDb eller andra mer neutrala källor. Sabelöga (diskussion) 23 februari 2024 kl. 00.05 (CET)
- Det är bland annat för att innehållet på en webbadress förr eller senare förändras eller blir otillgängligt, det är bara en fråga om när det händer, som den version av alla externa länkar i Wikipedia som har använts som källa bör finnas arkiverad. Arkivering bör göras i samband med att källan används i artikeln, när länken väl har dött eller innehållet tagits bort eller förändrats är det för sent och det kullkastar alla goda ambitioner om "verifierbarhet". Larske (diskussion) 22 februari 2024 kl. 14.15 (CET)
Upptäckte att någon vid namn Lennart Haglund enligt Ratsit avled i oktober förra året och var född 1928. Jag undrar om det möjligen är användaren L Haglund. Uppgifterna verkar stämma överens med vad som står på Ratsit och också vad som står på Familjesidan vad gäller födelseplats. L Haglund uppges vara född 1928 och kommer från Huskvarna, vilket mannen i dödsannonsen också var. Och då undrar jag, vet någon om det är samma person? Om det är det lägger vi in "avliden"-mall på användarsidan. Tacksam för svar. Colapojken (diskussion) 21 februari 2024 kl. 22.08 (CET)
- Den här intervjun antyder väl att det är samma person. Tråkigt att höra om så är fallet, vi var flera gånger inne och pysslade i samma Huskvarna-relaterade artiklar. I bland kanske med lite olika, men alltid konstruktiv, ingång till stil och innehåll. Tanzania (diskussion) 21 februari 2024 kl. 22.29 (CET)
- Kan tyvärr inte bidra med mycket och har inte stött på användaren tidigare. Noterade dock att han det senaste inlägget på diskussionssidan skrev under som ”Lennart Hagberg”, se denna diff. Men det kan ju finnas fler med det namnet. / Lucie Manette (Diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.07 (CET)
- @LucieManette: menar du Haglund? I diffen står det "Haglund". Colapojken (diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.10 (CET)
- Japp, skrev fel. Förlåt. Lucie Manette (Diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.53 (CET)
- @LucieManette: ingen fara! Sånt som händer. Colapojken (diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.54 (CET)
- Japp, skrev fel. Förlåt. Lucie Manette (Diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.53 (CET)
- @LucieManette: menar du Haglund? I diffen står det "Haglund". Colapojken (diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.10 (CET)
- Kan tyvärr inte bidra med mycket och har inte stött på användaren tidigare. Noterade dock att han det senaste inlägget på diskussionssidan skrev under som ”Lennart Hagberg”, se denna diff. Men det kan ju finnas fler med det namnet. / Lucie Manette (Diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.07 (CET)
Det som talar för att det skulle kunna vara rätt är följande:
- Personen var född i Huskvarna 1928 (som mannen i dödsannonsen)
- Personen uppgav sig bo i Varberg (som den avlidne på Ratsit)
- Det finns dessutom ingen annan Lennart Haglund på Ratsit eller någon annanstans som är född 1928
Så det lär nog vara han. Colapojken (diskussion) 21 februari 2024 kl. 23.17 (CET)
- Säkrast vore nog ändå om någon kunde kontakta dödsboet eller anhöriga och bekräfta. Kanske något för Wikimedia Sverige att också skicka kondoleanser. Sabelöga (diskussion) 22 februari 2024 kl. 00.02 (CET)
- Men varför? Tråkigt om det är så och all respekt för användarens bidrag, men det känns som att Wikipedia/-media skulle inkräkta på användares privatliv om man gjorde sådana kopplingar och tog kontakt med anhöriga. Hade denne L. Haglund velat tillkännage sitt fulla namn, hade vederbörande uppgivit det i sitt användarnamn. Ytterligare ett skäl för oss IP-nummer att inte registrera konto och berätta saker om oss man inte sedan kan ta tillbaka. 79.136.41.143 22 februari 2024 kl. 02.27 (CET)
- För det första var det ett förslag, för det andra så har han själv skrivit under meddelanden på wikin med Lennart Haglund. Sabelöga (diskussion) 22 februari 2024 kl. 02.47 (CET)
- Jag tycker inte gemenskapen eller Wikimedia Sverige ska rota i användares privatliv och spekulera i vem som står bakom en användare. Vi ska nöja oss med att låta användares anhöriga eller bekanta kontakta oss och agera utifrån det. Mallen "avliden" är inte till för att förbehållslöst registrera dödsfall, den är till för att visa respekt när vi är säkra på att användaren och efterlevande uppskattat det. LittleGun (diskussion) 22 februari 2024 kl. 08.56 (CET)
- Jag håller med. Sidan Wikipedia:Avlidna användare är visserligen ingen officiell riktlinje, men den får nog ändå ses som en rekommendation vad som bör göras vid en medarbetares bortgång. Där konstateras bl.a.: "Därför ska inget göras utan tydliga bevis på användarens frånfälle" samt "Anonyma konton ska inte avslöjas eller identifieras om det inte är i enlighet med tidigare önskemål från användaren själv eller efter kontakt med och godkännande från anhöriga". Jag tycker nog "anonyma konton" får anses omfatta även sådana konton där användaren använt (delar av) sitt eget namn, utan att officiellt tillkännage att kontonamnet verkligen är det riktiga namnet. / TernariusDisk 22 februari 2024 kl. 09.07 (CET)
- Jag tycker inte gemenskapen eller Wikimedia Sverige ska rota i användares privatliv och spekulera i vem som står bakom en användare. Vi ska nöja oss med att låta användares anhöriga eller bekanta kontakta oss och agera utifrån det. Mallen "avliden" är inte till för att förbehållslöst registrera dödsfall, den är till för att visa respekt när vi är säkra på att användaren och efterlevande uppskattat det. LittleGun (diskussion) 22 februari 2024 kl. 08.56 (CET)
- För det första var det ett förslag, för det andra så har han själv skrivit under meddelanden på wikin med Lennart Haglund. Sabelöga (diskussion) 22 februari 2024 kl. 02.47 (CET)
- Men varför? Tråkigt om det är så och all respekt för användarens bidrag, men det känns som att Wikipedia/-media skulle inkräkta på användares privatliv om man gjorde sådana kopplingar och tog kontakt med anhöriga. Hade denne L. Haglund velat tillkännage sitt fulla namn, hade vederbörande uppgivit det i sitt användarnamn. Ytterligare ett skäl för oss IP-nummer att inte registrera konto och berätta saker om oss man inte sedan kan ta tillbaka. 79.136.41.143 22 februari 2024 kl. 02.27 (CET)
Från Wikimedia Sveriges sida har vi Dödsfall inom Wikimediarörelsen som inriktning, så tills vidare kommer vi inte att göra nånting med det här mer än att ha koll på diskussionen. Den som vill kan kontakta oss här eller via infowikimedia.se om det behövs. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 22 februari 2024 kl. 11.21 (CET)
- @Axel Pettersson (WMSE): vad jag tolkar det som så ska denna diskussion avslutas, eller hur menar du? Colapojken (diskussion) 23 februari 2024 kl. 12.30 (CET)
- @Colapojken Instämmer, och vi kommer inte göra nånting aktivt här. Skulle däremot någon anhörig till användaren (eller annan inom gemenskapen) vilja kontakta oss med bekräftelse eller önskemål är vi öppna för det. Så är min mening. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 23 februari 2024 kl. 15.49 (CET)
- Jag instämmer med @Axel Pettersson (WMSE). Historiker (diskussion) 25 februari 2024 kl. 18.41 (CET)
- @Colapojken Instämmer, och vi kommer inte göra nånting aktivt här. Skulle däremot någon anhörig till användaren (eller annan inom gemenskapen) vilja kontakta oss med bekräftelse eller önskemål är vi öppna för det. Så är min mening. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 23 februari 2024 kl. 15.49 (CET)
icke-mänskliga djur
[redigera | redigera wikitext]Upptäckte nu att det stod i artikeln djurrätt: "icke-mänskliga djur" ("hädanefter förkortat djur). Jag raderade det, då djur är underförstått andra varelser än människor, och då skribenten inte hade skrivit "mänskliga djur". Sökte sedan efter uttrycket och såg att det står "icke-mänskliga djur" i 13 artiklar. För mig låter det väldigt konstigt, nästan djurrättsaktivist-POV, och jag undrar om det är ett uttryck vi skall använda i ett uppslagsverk. Vad anser gemenskapen? Adville (diskussion) 24 februari 2024 kl. 21.45 (CET)
- Nja, det där beror nog vilken typ av artikel vi pratar om. I Enos (schimpans) pratar vi om "icke-mänskliga hominider", vilket är tydligt och beskrivande. Det traditionella är att skilja på "djur" och "människor", men i vetenskapliga sammanhang anser bl.a. SO att man kan/bör inkludera människan. Artikeln djur pratar om samma vetenskapliga definition. Paracel63 (diskussion) 25 februari 2024 kl. 00.03 (CET)
- Jo, människan är ett djur, så klart, och det kan finnas undantag i beskrivning... men bör vi skriva så i ex artiklar såsom djurrätt där det är uppenbart att artikeln handlar om alla andra djur än människan? Adville (diskussion) 25 februari 2024 kl. 00.18 (CET)
- Jag putsade nu lite i inledningen, så att det förtydligas vad som menas med djur i det här sammanhanget. Paracel63 (diskussion) 25 februari 2024 kl. 00.26 (CET)
- Det kan som Paracel63 pekat på finnas undantag, men generellt tycker jag ”icke-mänskliga djur” är ett krångligt sätt att skriva ”djur” på. Låter fint om du Adville kan och vill rensa upp det. Tack! / Lucie Manette (Diskussion) 25 februari 2024 kl. 00.32 (CET)
- Jag håller nog med Paracel63. Många av de 13 artiklarna har en starkt zoologisk inriktning; i artklar som Medvetande hos djur, Homosexualitet hos djur och kanske även Förmänsklig etik ser ĵag förledet "icke-mänskliga" som viktigt för att betona att människan inte skall inkluderas, vilket annars är lätt i artiklar med så pass stark vetenskaplig inriktning. Skall det rensas, bör nog så ske med en hög grad av urskiljning. / TernariusDisk 25 februari 2024 kl. 02.12 (CET)
- Jag tycker att vi ska vara noggranna med att inkludera människan i djuren, och anser tvärtemot Adville att det snarare vore aktivistiskt (speciesism) om alla försök till denna tydlighet rensades bort. ♥Ainali diskussionbidrag 25 februari 2024 kl. 19.36 (CET)
- I det dagliga samtalet är synen på människan som en varelse mlm väsensskild från djuren (det Ainali ovan beskriver som speciesism) så vanlig, så en tycker kanske att det kanske är onödigt att särskilt påpeka att det förhållandet gäller i de exemplifierade 13 artiklarna? Fel! I mina samtal med både allmänt djurintresserade och mer professionella zoologer (och det har blivit många sådana genom åren, inte minst med entomologer, förstås) har samtalen genomsyrats av insikten att vi alla, taxonomiskt, är djur. Inte alltid uttalat, men i hög grad underförstått. Eftersom vi rimligtvis måste anta att merparten av läsarna av den här typen av artiklar tillhör den beskrivna kategorin, ser jag tillägget "icke-mänskliga" som i hög grad motiverat. Det har ingenting med djurrättsaktivism att göra, jag försäkrar. / TernariusDisk 25 februari 2024 kl. 20.49 (CET)
- Jag tycker att vi ska vara noggranna med att inkludera människan i djuren, och anser tvärtemot Adville att det snarare vore aktivistiskt (speciesism) om alla försök till denna tydlighet rensades bort. ♥Ainali diskussionbidrag 25 februari 2024 kl. 19.36 (CET)
- Jag håller nog med Paracel63. Många av de 13 artiklarna har en starkt zoologisk inriktning; i artklar som Medvetande hos djur, Homosexualitet hos djur och kanske även Förmänsklig etik ser ĵag förledet "icke-mänskliga" som viktigt för att betona att människan inte skall inkluderas, vilket annars är lätt i artiklar med så pass stark vetenskaplig inriktning. Skall det rensas, bör nog så ske med en hög grad av urskiljning. / TernariusDisk 25 februari 2024 kl. 02.12 (CET)
- Det kan som Paracel63 pekat på finnas undantag, men generellt tycker jag ”icke-mänskliga djur” är ett krångligt sätt att skriva ”djur” på. Låter fint om du Adville kan och vill rensa upp det. Tack! / Lucie Manette (Diskussion) 25 februari 2024 kl. 00.32 (CET)
- Jag putsade nu lite i inledningen, så att det förtydligas vad som menas med djur i det här sammanhanget. Paracel63 (diskussion) 25 februari 2024 kl. 00.26 (CET)
- Jo, människan är ett djur, så klart, och det kan finnas undantag i beskrivning... men bör vi skriva så i ex artiklar såsom djurrätt där det är uppenbart att artikeln handlar om alla andra djur än människan? Adville (diskussion) 25 februari 2024 kl. 00.18 (CET)
- Inom biologiskt inriktade artiklar är det rimligt att utgå ifrån att "djur" omfattar även människan (men det kan kanske någon gång behöva poängteras). Skriver man om juridik eller liknande är det förmodligen inte det. Djurskyddslagen gör t.ex. skillnad.
- andejons (diskussion) 25 februari 2024 kl. 23.28 (CET)
Finessen "nedfällbar listruta för att filtrera på märken i stället för ett inmatningsfält"
[redigera | redigera wikitext]Finessen "Använder en nedfällbar listruta för att filtrera på märken i stället för ett inmatningsfält" fungerar bara i det äldre utseendet av senaste ändringar som man får om man väljer "Använd gränssnitt som inte använder JavaScript" i inställningarna för senaste ändringar. Den inställningen är inte standard, därför har jag tagit bort finessen som standard. Dessutom bör inte en finess med javascript vara standard för användare som valt att inte använda javascript. Om man vill fortsätta använda finessen går det fortfarande att aktivera den på Special:Inställningar#mw-prefsection-gadgets-gadget-section-Utseende. /EnDumEn ✍ 25 februari 2024 kl. 11.25 (CET)
Reduntanta kategorier
[redigera | redigera wikitext]Jag måste erkänna att jag inte 100% satt mig in i hur kategorier är avsedda att användas på WP så om det skulle visa sig att denna fråga grundar sig i okunskap från min sida så ber jag på förhand om förståelse.. Jag noterar att det finns en kategori benämnd Politiska begrepp och en benämnd Politiska termer. Är inte en av dessa redundant? FWIlkens (diskussion) 23 februari 2024 kl. 01.01 (CET)
- @FWIlkens: Jag skulle säga att en term är mer kringgärdad (fackord eller matematisk storhet) än en form. Formen nånannanism är knappast en term. Men jag förstår din fundering, gränsen är svår att dra. Det verkar finnas begrepp bland termerna och termer k´bland begreppen. Allt gott! Deryni (diskussion) 23 februari 2024 kl. 09.09 (CET)
- Jag tycker inte ens det handlar om gränsdragning utan om att klyva hår. Något som kategorier är riktigt dåliga på, trots att vi ihärdigt försöker. I det här fallet skiljer jag överhuvudtaget inte "term" och "begrepp", (när sammanhanget är politik och inte matematik, inom matematik är term och begrepp helt och fullständigt olika saker) och alltså ser dem som helt synonyma. Det verkar gälla ganska många användare eftersom katterna har blandats med hermelinerna. Det beror nog inte på att man vägt kategorierna mot varandra utan att man vid sökning efter lämplig kategori tagit den av de två som dykt upp.
- Slå ihop och musimärk eller radera eller omdirigera eller vad det nu är vad man gör med kategorier är mitt förslag. LittleGun (diskussion) 23 februari 2024 kl. 09.49 (CET)
- När man gör skillnad på termer och begrepp brukar "term" syfta på själva ordet, det vill säga vara mer eller mindre synonymt med "fackord", medan "begrepp" då syftar på termers (mer eller mindre komplexa) betydelser. På Wikipedia är det begrepp som tas upp och reds ut. Monosynaptic reflex (diskussion) 23 februari 2024 kl. 10.30 (CET)
- (redigeringskrock med Monosynaptic reflex, därför delvis upprepning)
- En Wikipediaartikel bör alltid handla om ett begrepp i filosofisk mening, annars vet vi inte vad artikeln ska handla om. En del begrepp finns det termer för, andra inte. Ibland finns det flera termer för samma begrepp, då skapar vi omdirigeringar, ibland används samma term för flera begrepp, då skapar vi grensidor – vilka termer som finns är inte avgörande för artikelindelningen för Wikipedia är inte en ordlista. Utifrån detta tycker jag att båda kategorierna ser ut att vara "slaskkategorier" som inte tillför mer information än kategorisering direkt i Kategori:Politik, så de bör avskaffas och ersättas av mer precis kategorisering. //Essin (diskussion) 23 februari 2024 kl. 10.46 (CET)
- För mig låter det som @Essin föreslår logiskt. FWIlkens (diskussion) 23 februari 2024 kl. 10.56 (CET)
- Instämmer med ovanstående. En term är något som passar bäst i en ordbok. Det är begreppet som termen ger namn åt som passar bäst att beskrivas i ett uppslagsverk. Det är därför artikeln vemod mestadels beskriver det eller de koncept som ordet lyfter fram. Artikeln handlar inte alls lika mycket om ordets språkliga karaktär. Paracel63 (diskussion) 24 februari 2024 kl. 16.15 (CET)
- Avveckling av "termer"-kategorierna diskuterades 2009 men genomfördes aldrig fullt ut, antagligen för att flyttning till ersättande, mer precisa kategorier kräver både kunskap om ämnesområdet och medvetenhet om problematiken som vi diskuterar här. Själva omkategoriseringsarbetet är det inte heller så många som gör frivilligt. Det kanske är bäst att först föreslå nya kategoristrukturer på termkategoridiskussionssidorna, sedan genomföra efter några månader, eventuellt med robothjälp, om ingen har invändningar. //Essin (diskussion) 25 februari 2024 kl. 14.53 (CET)
- Instämmer med ovanstående. En term är något som passar bäst i en ordbok. Det är begreppet som termen ger namn åt som passar bäst att beskrivas i ett uppslagsverk. Det är därför artikeln vemod mestadels beskriver det eller de koncept som ordet lyfter fram. Artikeln handlar inte alls lika mycket om ordets språkliga karaktär. Paracel63 (diskussion) 24 februari 2024 kl. 16.15 (CET)
- För mig låter det som @Essin föreslår logiskt. FWIlkens (diskussion) 23 februari 2024 kl. 10.56 (CET)
- När man gör skillnad på termer och begrepp brukar "term" syfta på själva ordet, det vill säga vara mer eller mindre synonymt med "fackord", medan "begrepp" då syftar på termers (mer eller mindre komplexa) betydelser. På Wikipedia är det begrepp som tas upp och reds ut. Monosynaptic reflex (diskussion) 23 februari 2024 kl. 10.30 (CET)
Bör det inte övervägas att flytta den här diskussionen till WP:PK? / Lucie Manette (Diskussion) 25 februari 2024 kl. 17.35 (CET)
- Pun not intended, antar jag?
- Ärenden på PK har rätt stor risk att bli liggande i flera år, speciellt om de inte innehåller något konkret förslag till omstrukturering eller kräver icke-triviala åtgärder i många artiklar. I det här fallet finns det 228 artiklar och 12 kategorier i de berörda kategorierna, förutom Kategori:Libertarianska termer och Kategori:Politiska termer i USA som relativt lätt skulle kunna överföras till sina andra överkategorier. En del av dem ligger säkert redan i andra relevanta underkategorier till Kategori:Politik, men det är ändå rätt sannolikt att ett avskaffande utan att nya specifika kategorier skapas skulle leda till överbelastning av Kategori:Politik (jag försökte kvantifiera problemet med Petscan men jag får bara de 28 artiklarna i Kategori:Politiska begrepp som output så jag har missat någonting). I så fall har problemet inte lösts utan bara omvandlats till ett annat problem. Det kanske ändå skulle vara ett fall framåt, men jag tror att det skulle vara effektivare med en lite djupare analys av problemet innan vi sätter igång.
- Se även kategoridiskussion:pejorativa termer, förresten. //Essin (diskussion) 26 februari 2024 kl. 16.33 (CET)
Hur konvertera en liten film?
[redigera | redigera wikitext]Var och hur konverterar jag bäst ett videoklipp så att det kan laddas upp till Commons? Uppladdningsguiden tar inga mp4-filer. När man konverterar här följer inte ljudet med! (Se file här.) FrankieF (diskussion) 26 februari 2024 kl. 17.44 (CET)
- @FrankieF En sökning på att konvertera mp4 till webm ger ett gäng verktyg som nog löser det med ljudet intakt. Oavsett är jag inte säker på om det är lönt då upphovsrätten nog står i vägen för musiken förutsatt att du inte har ett bra medgivande från hela kedjan inblandade i komposition och framförande. /Haxpett (diskussion) 26 februari 2024 kl. 22.44 (CET)
Nominera någon till Wikimedia-priset 2024
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Sverige delar årligen ut Wikimedia-priset – i år blir det för åttonde gången. Priset går till en person som gjort en särskilt stor insats för att sprida fri kunskap under det senaste året, och Wikimedia Sveriges styrelse utser vinnaren. Det första Wikimediapriset delades ut år 2017 till Holger Ellgaard med motiveringen "För hans stora volym av Stockholmsrelaterade Wikipedia-artiklar, som utgör inspiration för både läsare och skribenter, och hans stora villighet att hjälpa andra inom sitt intresseområde". År 2018 vann användaren Tegel med motiveringen "För sitt outtröttliga arbete med klottersanering utan drama och idoga arbete som byråkrat, vilket bidrar till att bygga Wikipedias trovärdighet, demokratifunktion och trovärdighet". År 2019 utsågs Magnus Olsson till mottagare med motiveringen "För att han på ett exemplariskt sätt tar hand om nybörjare så att de känner sig välkomna, konstruktivt bidrar till att föra diskussioner inom gemenskapen framåt, samt aktivt hjälper till vid olika arrangemang på ett sätt, som gör att deltagarna känner sig inkluderade". År 2020 gick priset till användaren Aciram med motiveringen "Aciram har gjort en imponerande insats på flera olika fronter inom Wikimediaprojekten med över 185 000 redigeringar totalt. Enbart inom svenskspråkiga Wikipedia har Aciram skapat närmare 7 000 artiklar inom artikelnamnrymden, med fokus på framför allt historiska kvinnobiografier från före år 1900 och olika delar av världen. Aciram har genom detta på ett metodiskt sätt breddat Wikipedia genom att fylla i luckor när det kommer till historiska kvinnor." År 2021 tilldelades Jan Ainali priset "För hans stora engagemang i Wikimediaprojekten och att han outtröttligt verkar för fri information i allmänhet och fri kunskap i synnerhet." År 2022 fick Larske priset med motiveringen "Larske är wikipedianen som andra wikipedianer vänder sig till med frågor om statistik och Wikidata, och som snabbt och med stor vänlighet ställer upp med hjälp att ta fram listor och data (och förklara dem!). Han hjälper till med att få diskussioner att utgå ifrån fakta istället för tyckanden, han delar med sig av råd och hittar kluriga lösningar. Larske är en av de användare som fungerar som en brygga mellan Wikipedia och Wikidata och som åtnjuter stort förtroende hos gemenskapen." År 2023 fick Johan Jönsson priset med motiveringen "För hans arbete med att förklara hur Wikipedia fungerar genom att skriva böcker och tidningsartiklar. Arbetet skapar en större förståelse hos allmänheten och bidrar därmed till att få fler att hjälpa till. Han är också noga med att lyfta fram andra wikipedianers arbete."
Vem bör få priset i år? Nu vill styrelsen ha din hjälp med att nominera lämpliga personer, vilket görs genom att skicka namn och motivering till infowikimedia.se. Vi önskar få in nomineringarna senast fredagen den 15 mars 2024.
Priset delas ut på Wikimedia Sveriges årsmöte, som i år hålls lördagen den 27 april. Årsmötet hålls i Stockholm (lokal meddelas senare), men sänds även digitalt. Årsmötet hålls klockan 10.30-cirka 13.00. Historiker (diskussion) 26 februari 2024 kl. 19.19 (CET)
Namn på väderkatastrofer
[redigera | redigera wikitext]Den låglänta Norsjökusten i Nederländerna, Tyskland och Danmk har genom tiderna varit utsatt för naturkatastrofer orsakade av stormfloder. Dessa händelser hör inte till den historiska allmänbildningen i Sverige, och det talar gott för Användare:Offerdal med flera, att vi har deras artiklar om dem. Man finner dem bland annat i Lista över stormfloder i Nordsjön i Kategori:Naturkatastrofer i Tyskland samt Kategori:Översvämningar i Tyskland.
Frågan är hur de skall benämnas på svenska. Stormfloder i nyare tid har fåttnamn på svenska, medan de äldre har tyska amn, till exempel Zweite Marcellusflut. Sådana namn är obegripliga för dem som inte last tyska i skolan och inte informativa för dem som förstår, eftersom tid och plats saknas i titeln. Jag menar att artiklar om historiska händelser bör ha svenska namn, även om dessa inte är belaga i källorna, detta enligt POMMF. Vi måste ha lov att översätta, när vi skriver om mindre kända händelser i främmande land.
Några liknande artiklar har fått engelska namn, till exempel Great Blizzard of 1899. Även dessa bör översättas, för exemplet till Stora amerikanska snöstormen 1899. Roufu (diskussion) 22 februari 2024 kl. 08.31 (CET)
- Jag tycker nog "Snöstormen i södra USA 1899" är bättre som svenskt artikelnamn i det fallet. "Great Blizzard of 1899" och översättningen "Stora amerikanska snöstormen 1899" är liksom egennamn. Egennamnet finns på engelska men inte på svenska, alltså blir det (nästan) som att översätta "Matthew" med "Mattias". Så ett beskrivande namn menar jag blir bättre för en artikel. I listan tycker jag att kolumnen "Rakt översatt" eller "På svenska ungefär" saknas. LittleGun (diskussion) 22 februari 2024 kl. 08.41 (CET)
- Jag kommer ju att tänka på Det stora urvädret 1881 som min morfars farbror brukade berätta om, då de inte kunde komma hem från Distingen på flera dagar. Jag vet inte vad namngivningspraxis är i sådana fall.FBQ (diskussion) 22 februari 2024 kl. 09.47 (CET)
- Jag har tänkt lite mer på hur amerikanska vinteroväder skall benämnas. Snöstormen 1899 illustreras på engelska med en förmodligen arrangerad bild av folk som halkar omkring i en trappa med fem centimeter med snö och is. Detta var i Tallahassee i nordligaste Florida. Här i Bergen, som har milda vintrar, har vi sådana förhållanden flera gånger om året.
- Jag tror i stället att amerikanska "snöstormar"av detta slag på svenska bör namnges som kalluftsutbrott men har inget färdigt förslag. Stora snömängder kan falla i norr, men i söder är det den kallalluften, som skadat apelsinodlingarna, vilkas nordgräns flera gånger flyttats söderut. Roufu (diskussion) 25 februari 2024 kl. 11.30 (CET)
- Det tycker inte jag. De kallas och uppfattas som snöstormar. Det finns absolut plats för förklaringsmodellen i artikeln, men inte i artikelnamnet. LittleGun (diskussion) 27 februari 2024 kl. 20.45 (CET)
- Jag kommer ju att tänka på Det stora urvädret 1881 som min morfars farbror brukade berätta om, då de inte kunde komma hem från Distingen på flera dagar. Jag vet inte vad namngivningspraxis är i sådana fall.FBQ (diskussion) 22 februari 2024 kl. 09.47 (CET)
Veckans översättning
[redigera | redigera wikitext]Notera att vår svenskspråkiga Wikipedia efter nyår inte presterat en enda översättning inom ramen för veckoarbetet med projektet Veckans översättning. Jag la därför in det som uppdrag i Månadens uppdrag vilket gjort att vi i efterhand fått en översättning (vecka 2). Vill uppmärksamma projektet på detta sätt och säga att jag saknar Phille95 som under mer än fem år vecka efter vecka såg till att forma ett embryo av artikel som fler kunde jobba med. Kanske finns det skribenter som vill ta upp den tappade facklan och föra den vidare under detta olympiaår!? Deryni (diskussion) 25 februari 2024 kl. 09.49 (CET)
- Jag är generellt tveksam till översättning som metod för artikelskapande, men om en annan språkversion fungerar som inspiration är det helt i sin ordning. Tostarpadius (diskussion) 27 februari 2024 kl. 18.44 (CET)
Webbinarium om betänkandet om upphovsrättens inskränkningar
[redigera | redigera wikitext]Hej alla!
7 mars anordnar Wikimedia Sverige tillsammans med SVT och DFRI ett webbinarium om betänkandet om upphovsrättens inskränkningar. Webbinariet är öppet, men inbjudan har gått till kulturarvsinstitutioner, forskare och andra som vi brukar samarbeta med i olika sammanhang. Jag vill lämna en blänkare här också, för såklart är Wikimediagemenskapen också välkommen. Vi kommer att presentera de huvudsakliga förslagen, och förhoppningsvis ha tid kvar för frågor och svar, under en timme: 7 mars 12–13. Länk: https://wikimedia.se/webbinarium-betankandet-om-upphovsrattens-inskrankningar/ Eric Luth (WMSE) (diskussion) 26 februari 2024 kl. 16.33 (CET)
- Spännande! Lycka till. LittleGun (diskussion) 27 februari 2024 kl. 20.42 (CET)
Två dar kvar att rösta på Årets nyuppladdade bild!
[redigera | redigera wikitext]Två dagar kvar att rösta på Årets nyuppladdade bild! / WissenFürAlle (diskussion) 27 februari 2024 kl. 23.34 (CET)
Kvalitetsmätningen mars för felaktig flaggning
[redigera | redigera wikitext]
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Vid månadsskiftet fanns det två avvikelser mellan kategorisering i Wikipedia och flaggning i Wikidata.
- 1 avvikelse av typ D: Artikeln Make Tonight Beautiful är kategoriseras som Bra artikel i svwp, men flaggas inte som Bra artikel i Wikidata.
- 1 avvikelse av typ F: Artikeln Sjersjnjovskoje Vodochranilisjtje är kategoriserad som Rekommenderad artikel i svwp, men flaggas inte som Rekommenderad artikel i Wikidata.
Larske (diskussion) 1 mars 2024 kl. 00.43 (CET)
Åtgärdat Tostarpadius (diskussion) 1 mars 2024 kl. 02.18 (CET)
Tävla i Vasaloppet
[redigera | redigera wikitext]Oavsett snötillgång, valla eller hur bra teknik ni har är ni välkomna att vara med och tävla i Vasaloppet!
Natten mellan söndag och måndag går starten i det en vecka långa loppet som förhoppningsvis leder fram till målet nästa söndag där fler artiklar är skrivna, utökade, uppdaterade och rättade. Allt relaterat till Vasaloppen är med, både den självklara kopplingen att segraren i årets Tjejvasa, Kati Roivas, i skrivande stund både saknar artikel och Wikidataobjekt men är väl värd att skriva om som den enkla kopplingen att artikeln om köldhålet Tennäng saknar både källor och bilder eller den mer långsökta kopplingen om att skidvalla behöver uppdateras med att fluorvalla är förbjudet.
Valla således skidorna med nånting annat än fluorvalla, se till att blåbärssoppan är kokt och välkommen med i spåret. /Haxpett (diskussion) 24 februari 2024 kl. 23.19 (CET)
- Jag är gärna med i tävlingen! Affe2011 - Sedan 2023 (diskussion) 24 februari 2024 kl. 23.22 (CET)
De nio åkarna i tävlingen har kommit mer än halvvägs, men nu börjar skavsår och bakhalt märkas så glada tillrop och påhejande behövs för att hela styrkan ska klara resterande kontroller innan repet dras. Om någon fortfarande känner att det kliar i stavarna för att försöka jaga ikapp täten är det inte försent att ansluta heller, och med strategiska redigeringar och nyttjande av vasaloppsbonusen finns chans att jaga ikapp Sjunnesson som har gjort ett ryck och än så länge håller undan i ledningen. Lycka till! /Haxpett (diskussion) 2 mars 2024 kl. 00.22 (CET)
"Lägg till språk"
[redigera | redigera wikitext]Jag har just försökt vara lite vänlig mot en helt ny användare som klickat på språklänken för Karin Oldgren, följt den käcka uppmaningen "Lägg till språk" och sedan "Översätt den här sidan" och sedan blivit besviken när det producerade resultatet som hamnat i "Draft:Artikelnamn" raderats av en annan administratör.
Jag ifrågasätter om det är en realistisk väg att på detta sätt få nya artiklar på andra språk, att klicka sig fram denna väg, och undrar om meny- och kringtexter skulle kunna anpassas så att en ovan användare inte får överdrivna förväntningar om att man "on the fly" kan fixa en översättning som skulle accepteras på t.ex. enwp. / ANHN ✎ 1 mars 2024 kl. 04.20 (CET)
- Jag tror inte att Användare:Bluetwodots fattade att felet var att han/hon publicerade en artikel på engelska på svenskspråkiga Wikipedia. Det tog mig själv några minuter att fatta vad problemet var. /ℇsquilo 1 mars 2024 kl. 10.50 (CET)
- Länkarna till språkområden som saknar artikel borde nog tas bort. De kan lura även en van användare och jag kan inte se att de fyller någon egentlig funktion.Xauxa (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.19 (CET)
- Instämmer med Användare:Xauxa. Om det är olämpligt att ta bort dem helt, så bör de åtminstone förändras och göras mer pedagogiska. OJH (diskussion) 2 mars 2024 kl. 14.50 (CET)
- Länkarna till språkområden som saknar artikel borde nog tas bort. De kan lura även en van användare och jag kan inte se att de fyller någon egentlig funktion.Xauxa (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.19 (CET)
Artikelgranskningar och artikelnomineringar
[redigera | redigera wikitext]Just nu ligger artikeln om Europeiska unionen och fyra artiklar inom kultur/media på Artikelgranskningar, samt tre artiklar på Artikelnomineringar. Gå gärna in och se om du har några tankar eller åsikter angående någon (eller flera) av dem. // Zquid (diskussion) 2 mars 2024 kl. 16.03 (CET)
- Det ligger också två hitintills utvalda artiklar för omprövning.// Chandra Varena (diskussion) 2 mars 2024 kl. 16.12 (CET)
- @Chandra Varena: Ja! - Det missade jag. Tack för vakna ögon och info! :-) // Zquid (diskussion) 2 mars 2024 kl. 16.32 (CET)
Månadens artiklar
[redigera | redigera wikitext]Det blev högar, låtar och blod när vi valde bästa nya artikel respektive utökning under januari. Gravhögar i Europa (skapad av Klostergårdaren) och Elvis Sings Flaming Star (skapad av Roger Viklund) blev bästa nya artiklar, medan Sameblod (av Alexander Alejandro) utsågs till bästa utökning.
Dessutom utdelades pris för flest nya artiklar (100 stycken!) respektive utökningar (28 stycken) under februari. Här stod Slånbär och Hans Frörum för insatserna. Totalt listades under förra månaden 356 nya och 109 utökade artiklar i projektet. I listningen för februari inkluderades även en hel del fynd från totallistningen av nya artiklar på minst 5 000 byte samt månadens olika veckotävlingar.
Nu är det mars, och vi kan rösta på februari månads bästa nya respektive utökade artikel – det finns 54 nya och 24 utökade artiklar att välja bland. Förhoppningsvis finns det åtminstone något som kan intressera. Allt gott. --Paracel63 (diskussion) 3 mars 2024 kl. 15.06 (CET)
Snart är det kvinnodagen igen...
[redigera | redigera wikitext]... och om bara några timmar börjar en ny Veckans tävling där vi kan förbättra och skapa artiklar om kvinnor och sånt som är relaterat till kvinnor. (Samt en del annat - temat är Kvinnor & Tibesti–Godahopp…) För er som under tisdagen befinner sig i Göteborg eller vid en dator med internet, finns möjligheten att vara med på skrivstugan som hålls under eftermiddagen.
Jag har även i år tittat på hur många av de biografiska artiklarna på sv-wp som handlar om kvinnor, män, personer med okänt kön, och personer med alternativ könsidentitet. För en liten stund sedan var antalet i respektive kategori 61 490, 211 826, 16 och 59. Vilket alltså innebär att ca 22,49% av de biografiska artiklarna handlar om kvinnor.
En liten höjning sedan tidigare år, då det den 5 mars 2023 var ca 22,10%. Om vi ska gå tillbaka ännu längre - 6 mars 2022 var det ca 21,67%, 7 mars 2021 ca 21,48%). (Se gamla inlägg här, här och här). Men visst kan svenskspråkiga Wikipedia få ännu mer information om alla dessa intressanta & relevanta kvinnor som finns / har funnits? Själv har jag hittat massor. En del har jag lagt in i tävlingens tipshörna, några kommer i tipshörnan senare, några sparar jag åt mitt eget skrivande. :-)
Vi ses kanske, därute bland artiklarna.
Jag önskar skribenter och tävlingsledaren Paracel63 allt gott!
// Zquid (diskussion) 3 mars 2024 kl. 21.41 (CET)
Hur ska vi jobba kring rödlänkar
[redigera | redigera wikitext]@Draken Bowser: Angående rödlänkar i nominerad artikel och i allmänhet. TJ Lusitanias (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.21 (CET)
- Rödlänkar är en del av vårt kvalitetsarbete. De behöver inte betas av systematiskt, lika litet som uppslagsverket i övrigt växer på det sättet. Tostarpadius (diskussion) 2 mars 2024 kl. 15.12 (CET)
- Det har kanske inte med den här diskussionen att göra, men jag undrar vad som ska göras med alla de rödlänkar som tidigare har varit blå, men som har blivit röda efter radering av Lsj-botartiklar? Här kan ju inte tanken vara att uppmuntra till att artiklarna skrivs, eftersom den som klickar på länken bara möts av maningen att ”överväga om det är lämpligt att fortsätta redigera den här sidan” eftersom artikeln redan en gång har blivit raderad. /Dagsuddare (diskussion) 4 mars 2024 kl. 10.25 (CET)
- Man får överväga, beroende på varför den är raderad. Om det är för att källorna hade för dålig kvalitet så är det bara att skapa igen när man hittar bättre källor. Om den raderades för att artikelämnet inte är relevant så är det nog bättre att ta bort länken från sidan med rödlänk (eller ändra så att det länkar till någon relevant artikeltitel). Boivie (diskussion) 4 mars 2024 kl. 11.15 (CET)
- Radering (av Lsjbotartiklar och de flesta andra artiklar) behöver inte betyda att varje tänkbar artikel under den titeln är olämplig för all framtid. Under de senaste dagarna har jag t ex raderat ett större antal omdirigeringar till administrativa enheter på häradsnivå i Kina som Lsjbot skapade för att enheternas Wikidata-objekt hade ett Geonames-ID som i själva verket hörde till en av orterna i häradet. Dessa raderingar har lett till en del rödlänkar, men om någon skriver artiklar som verkligen handlar om orterna kan de bli blå igen. Den som tar uppmaningen på orden, överväger och kommer fram till att det verkligen är lämpligt att fortsätta redigera har gjort helt rätt. //Essin (diskussion) 4 mars 2024 kl. 11.40 (CET)
- Jag har för övrigt föreslagit robotiserad borttagning av Lsjbots listor över landformer här, delvis för att de mest är rödlänkar men framför allt för att urvalet är okontrollerat. //Essin (diskussion) 4 mars 2024 kl. 12.33 (CET)
- Det har kanske inte med den här diskussionen att göra, men jag undrar vad som ska göras med alla de rödlänkar som tidigare har varit blå, men som har blivit röda efter radering av Lsj-botartiklar? Här kan ju inte tanken vara att uppmuntra till att artiklarna skrivs, eftersom den som klickar på länken bara möts av maningen att ”överväga om det är lämpligt att fortsätta redigera den här sidan” eftersom artikeln redan en gång har blivit raderad. /Dagsuddare (diskussion) 4 mars 2024 kl. 10.25 (CET)
Angående rödlänkar
[redigera | redigera wikitext]Personligen ogillar jag rödlänkar eftersom det lätt blir att artiklarna förblir rödlänkade utan att någon skriver artikel för rödlänken. Men detta är personligt tyckande och det kanske inte är något som jag bör låta vara vägledande för var min röst hamnar. (denna text blir lite konstig då jag skrev den i omröstningsidan innan jag insedde att jag skulle egentligen lägga den i Bybrunnen) för En mer helhetsfråga över samtliga artiklars rödlänkar - jag är mest bekymrad över alla rödlänkar i artikeln.(igen helhetsfråga) Samtidigt är det ju bra när någon skriver artikel för en rödlänk, så kanske ett flertal rödlänkar i olika artiklar blir blålånkar. Alltså detta är en generell fråga om rödlänkar så flyttar denna text från omröstningen om Utmattningssyndrom till Bybrunnen.
Om detta har diskuterats förr är jag tacksam för länk(ar) TJ Lusitanias (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.21 (CET)
- Wikipedia:Artikelnomineringar#Utmattningssyndrom. <- Detta är omröstningen artikeln som ledde till denna diskussionssidan. Läs gärna artikeln noga och avgör var du vill rösta eller om du är för osäker. Det är en sidospår men det vore väldigt fördelaktigt om fler i gemenskapen intresserade sig för våra allra bästa artiklar vi har. TJ Lusitanias (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.30 (CET) PS: Att vilja är ledordet..Inga Plikter..TJ Lusitanias (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.30 (CET)
- Jag tycker mycket om rödlänkar. Dels för att de påpekar att någonting behöver skrivas – och hjälper oss att hitta sådant som behövs, när kan vi se det som har rödlänkats från många håll – men också för att de tjänar som en påminnelse till läsaren om att Wikipedia inte är färdigskrivet, en allmän inbjudan att delta. Jag tror att det är viktigt att Wikipedia inte blir för snyggt, för putsat, genom att vi döljer våra skavanker och det som saknas. Det är genom att påpeka våra brister och det som saknas som vi kan få folk att engagera sig i att åtgärda dem. /Julle (disk.) 1 mars 2024 kl. 12.38 (CET)
- Jag tycke det beror på kontext (var de dyker upp) och vilket ämne länkarna berör. När jag just jobbat med naturreservat kompletterade jag listorna som fanns/finns, tex lista över naturreservat i Östergötlands län med rödlänkar till de reservat jag ännu inte skapat, som hjälp och skämdes inte för de fanns som rödlänkar en dag eller två inne jag skapat dem. Jag märkte dock att i många fall hade jag skapat en rödlänk med felaktigt namn, vilket hade varit superdåligt om jag inte gått igenom dem systematiskt inom kort tid (och därefter kontrollerat att listans rödlänkar försvunnit) Yger (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.47 (CET)
- Det är skönt när andra skriver saker man tänkt, fast formulerar sig bättre:-) Håller helt med om vad @Julle skriver. Har för mig någon skrev en bra essä på temat som jag letat efter, men inte hittat. Gunnar Larsson (diskussion) 1 mars 2024 kl. 12.48 (CET)
- Och som varning gör att ha alltför mycket rödlänkar kan vi ta morgonens utmaning att benämna idrottare från San Marino, där det blev felaktiga rödlänkar för Kategori:Sammarinesiska bågskyttar Kategori:Sanmarinesiska bågskyttar Kategori:Sanmarinska bågskyttar (en är en:Category:Sammarinese archers). Yger (diskussion) 1 mars 2024 kl. 13.27 (CET)
- Jag tycker att @Julle uttrycker det väl. Jag har tidigare noterat att rädslan för rödlänkar har kommit under senare år och att det skapas färre artiklar med rödlänkar numera. Rödlänkar visar var det finns potential att skapa intressanta artiklar. Historiker (diskussion) 1 mars 2024 kl. 19.28 (CET)
- Jag håller med om att rödlänkar är ett sätt för Wikipedia att utvecklas och kompletteras, men nu handlar det om ifall en artikel med rödlänkar kan bli utvald (rekommenderad, bra eller utmärkt) och då ska alla rödlänkar ha fyllts i innan det är någon idé att nominera artikeln. I riktlinjerna för rekommenderade artiklar står det att artikeln ifråga "ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar." För att en artikel ska kunna bli utvald som bra eller utmärkt krävs ju först att den uppfyller kriterierna för att vara rekommenderad. Annars vore det konstigt. /Ascilto (diskussion) 1 mars 2024 kl. 19.49 (CET)
- Vad jag kan se gäller diskussionen rödlänkar "i nominerad artikel och i allmänhet". Har förstått det så att starkaste argumentet för att "utrota" alla rödlänkar innan en artikel blir utmärkt är att rödlänkar på framsidan kommer ge för mycket klotter.
- Möjligen är det detta du tänkte på Julle? "Röda länkar till ännu oskrivna artiklar är helt normalt och en uppmaning till andra att skapa den artikeln. Därför bör man undvika att länka till begrepp eller namn som saknar relevans för en egen artikel." Wikipedia:Wikilänkar#Vad som bör länkas och inte Däremot innehåller Wikipedia:Introduktion till wikilänkar ingenting om att man även kan skapa röda länkar till vettiga artikelämnen, vilket ev. borde stå där så inte nya användare luras att tro att rödlänkar i princip bör undvikas. --Hjordmån (diskussion) 1 mars 2024 kl. 20.01 (CET)
- Formuleringen "ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar" förbjuder inte rödlänkar och jag ser inte att rödlänkar därmed utgör ett hinder för utvalda artiklar. Formuleringen syftar på att det måste finnas wikilänkar, det vill säga motverkar avsaknad av wikilänkar. Historiker (diskussion) 1 mars 2024 kl. 20.14 (CET)
- @Ascilto: Jag förstår inte vad rödlänkar i en text per definition gör med kvaliteten hos en artikel. Vi brukar prata om över- och underlänkning, och wikilänkning handlar om att markera ett lämpligt urval av viktiga ord i en artikeltext. Att underlåta att göra detta – på grund av rädsla för rödlänkar – leder inte till högre artikelkvalitet, i alla fall så som jag ser det. Ovan pratas som "rödlänkar på framsidan", men en framsidespuff behöver väl inte formateras på exakt samma sätt som ingressen i artikeln? På just den platsen kan rödlänkar (så som jag ser det) med fördel undvikas). Mina två ören. Paracel63 (diskussion) 2 mars 2024 kl. 04.13 (CET)
- Det finns en enkel beskrivning om det i första stycket, men det kanske är lätt att missa. Sedan finns under "Vidare läsning" wikipedia:Wikilänkar, med mer detaljinformation. Kanske bör informationen om rödlänkar bli tydligare här någonstans. Paracel63 (diskussion) 2 mars 2024 kl. 04.17 (CET)
- Jag ser wikilänkning till relevanta uppslagsord som påbjuden länkning, men håller med om att det kan se lite ilsket eller ofärdigt ut om det är många rödlänkar i kluster. Draken Bowser (diskussion) 2 mars 2024 kl. 12.54 (CET)
- En artikel som har rödlänkar är fortfarande inte komplett. Länkarna finns där för att hänvisa till förklaringar som skulle ta för mycket utrymme i artikeln själv. Utan dessa förklaringar kan inte artikeln förstås fullt ut. Vi kan inte ha ofärdiga artiklar som utvalda. /Ascilto (diskussion) 2 mars 2024 kl. 13.51 (CET)
- Om artikeln inte går att förstå utan att man går till de länkade sidorna är invändningen rimlig, men så är långt ifrån alltid fallet. Vi bör inte snåla med länkar utan vara generösa. Därmed inte sagt att man bör markera vart och vartannat ord på det sättet i en hel artikel. I vissa meningar kan det dock fylla en funktion att göra så. Tostarpadius (diskussion) 2 mars 2024 kl. 15.18 (CET)
- Jag ser inga absoluta problem med rödlänkar ens i utmärkta artiklar. Artiklar ska stå på egna ben. Möjligen finns undantag, där en artikel med rödlänk inte klarar cutten. Jag har svårt att föreställa mig det, och det betyder inte en generell bannlysning. Som Julle, och Tostarpadius ovan alltså. LittleGun (diskussion) 2 mars 2024 kl. 15.29 (CET)
- Rödlänkar i sig ser jag, precis som Julle, som något positivt; de utgör ett incitament för en läsare att skapa det som saknas, och det menar jag är utvecklande för encyklopedin. Rödlänkar i en utvald artikel, däremot, ser jag som något helt annat. Givetvis kan det förekomma onödiga "okynnesrödlänkar", där det rödlänkade ordet inte har särdeles stor betydelse för förståelsen av artikeln. Men i allmänhet tror jag nog att förhållandet är det motsatta, och där förklarar Ascilto emm väl varför det är av ondo. / TernariusDisk 2 mars 2024 kl. 16.09 (CET)
- De flesta länkar i våra artiklar är inte nödvändiga för förståelsen. De erbjuder snarare ytterligare fördjupning i anslutning till ämnet. I mina ögon är det precis så det skall vara, oavsett om artiklarna det länkas från är på gränsen till substubbar eller hör till våra längsta och erkänt bästa. Tostarpadius (diskussion) 2 mars 2024 kl. 17.31 (CET)
- Jag producerar massor av rödlänkar, speciellt om jag skriver resultatlistor från cykeltävlingar - jag länkar till alla deltagare. Eller om jag skriver om en tidigare rödlänkad cyklist, så blir det en och annan rödlänk till tävlingar som denne cyklist har nått en placering i men som ännu saknar artikel (Bordeaux-Paris är en sådan, exempelvis, som en dag kommer att skrivas - inte nödvändigtvis av mig). Då slipper man gå in och länka i femtielva artiklar varje gång man skriver om en ny cyklist, eller en ny tävling. Men detta kanske är lite av ett specialfall? Åtgärda rödlänkar i stället för att gnälla över dem! Rödlänkar är arbetsbesparande - det är bara fyra klamrar - och att på prov länka allt och sedan ta bort de rödlänkar som eventuellt uppstått är onödigt dubbelarbete. (En annan sak, som har blivit nån sorts princip, är att bara länka en gång till en artikel - en länk skall finnas där man läser och man skall inte behöva leta igenom texten efter en länk nånannanstans - ett exempel är en cyklist som placeerat sig i femtio tävlingar under femton års tid - om denne vann en tävlig 1963 och sedan blev trea i samma tävling 1975 är det min uppfattning att båda skall ha länk - som eventuellt till och med är röd). Min åsikt! Episcophagus (diskussion) 2 mars 2024 kl. 17.43 (CET)
- Episcophagus pekar på något viktigt: om "inga rödlänkar" är ett kriterium, så riskerar resultatet bli att man tar bort länken, inte att man skriver den saknade artikeln. Skall man bedöma en artikel utifrån vilket stöd för den som finns i andra artiklar bör man dessutom vara betydligt mer grundlig än att bara söka efter röd text. Då bör man snarast identifiera vad det är i den artikel som skall bedömas som behöver stöd från andra artiklar och undersöka om stödet finns där. Att det finns en artikel behöver inte betyda att den är ett gott stöd alls, om den fokuserar på någon helt annan aspekt av sitt ämne.
- andejons (diskussion) 2 mars 2024 kl. 18.18 (CET)
- Hög kvalitet i en artikel genereras när artikeltexten förklarar sitt sammanhang. Vidarelänkning till en relaterad artikel underlättar för läsaren att förstå det sammanhanget. Om länken är röd behöver sammanhanget förklaras tydligare i artikeln för att kvaliteten ska vara på samma nivå. Det ställer lite extra krav på att rödlänkarna omgärdas av formuleringar som beskriver det sammanhang som de rödlänkade orden nu inte kan förklara via vidarelänkningen. Det är upp till oss som artikelgranskare att titta på den faktiska artikeln och bedöma om det är så i det här fallet. En stor mängd rödlänkar kan flagga för att artikeln inte riktigt förklarar sitt sammanhang, men en brist på rödlänkar kan vara lika illa. Det är här inte rödlänkarna utan formuleringarna i den faktiska artikeln som bör bedömas. Mina två ören. Paracel63 (diskussion) 2 mars 2024 kl. 23.01 (CET)
- Rödlänkar i sig ser jag, precis som Julle, som något positivt; de utgör ett incitament för en läsare att skapa det som saknas, och det menar jag är utvecklande för encyklopedin. Rödlänkar i en utvald artikel, däremot, ser jag som något helt annat. Givetvis kan det förekomma onödiga "okynnesrödlänkar", där det rödlänkade ordet inte har särdeles stor betydelse för förståelsen av artikeln. Men i allmänhet tror jag nog att förhållandet är det motsatta, och där förklarar Ascilto emm väl varför det är av ondo. / TernariusDisk 2 mars 2024 kl. 16.09 (CET)
- Jag ser inga absoluta problem med rödlänkar ens i utmärkta artiklar. Artiklar ska stå på egna ben. Möjligen finns undantag, där en artikel med rödlänk inte klarar cutten. Jag har svårt att föreställa mig det, och det betyder inte en generell bannlysning. Som Julle, och Tostarpadius ovan alltså. LittleGun (diskussion) 2 mars 2024 kl. 15.29 (CET)
- Det ofärdighetsresonemang som Ascilto framför behöver emrå nyanseras lite.
- Det finns rödlänkar och det finns rödlänkar, att helt förbjuda rödlänkar i utvalda artiklar är antagligen kontraproduktivt, som flera redan har påpekat.
- Inga artiklar är "färdiga" och att en länk är röd bidrar inte säkert till en mindre förståelse av en artikel än om länken saknades eller vore blå men ledde till en artikel som i sin tur har en massa rödlänkar eller på annat sätt är ofullkomlig, till exempel genom att vara mallad för kvalitetsbrister. Om man drar ofärdighetsresonemanget till sin spets skulle inga artiklar som har länkar som, direkt eller indirekt, leder till en artikel med kvalitetsbrister kunna få status som utvald artikel. Och då skulle vi nog inte längre ha några utvalda artiklar!
- Exempel
- Den utmärkta artikeln Nevermind, som har en sammanfattning på portalsidan idag, är exemplarisk vad gäller att den inte har en enda rödlänk, alla 180 länkar är blå!
- En av blålänkarna i inledningen leder till artikeln Madison, Wisconsin, där 34 av de 279 länkarna är rödlänkar. Under avsnittet Klimat finns till exempel länken fuktigt kontinentalklimat. Innan den artikeln skrivs (eller omdirigeras till en artikel som beskriver fuktigt kontinentalklimat) kan artikeln Nevermind inte "förstås fullt ut" genom att följa wikilänkarna till Madison, Wisconsin och sedan vidare till Fuktigt kontinentalklimat och skulle därmed inte kunna vara utvald.
- Många utmärkta artiklar är, liksom Nevermind, helt fria från rödlänkar, men det är också rätt vanligt med utmärkta artiklar där 10–15 procent av länkarna är rödlänkar. Här är några exempel:
- Mary Rose – 15 procent av länkarna är röda
- Elisabet I av England i porträttkonsten – 14 procent av länkarna är röda
- Jane Seymour – 14 procent av länkarna är röda
- Qianling – 14 procent av länkarna är röda
- Lisbeth Salander – 13 procent av länkarna är röda
- Orakelbensskrift – 12 procent av länkarna är röda
- Conatus – 12 procent av länkarna är röda
- Brottsprevention – 11 procent av länkarna är röda
- Bergart – 11 procent av länkarna är röda
- Édith Piaf – 11 procent av länkarna är röda
- Järnvägsolyckan i Rocky Ponds – 11 procent av länkarna är röda
- Medvetandefilosofi – 11 procent av länkarna är röda
- Mongolernas invasion av Kina – 10 procent av länkarna är röda
- Nuncio (travhäst) – 10 procent av länkarna är röda
- Enstaka utmärkta artiklar har en mycket stor andel röda länkar:
- Omotiska språk – 45 procent av länkarna är röda! - och den artikeln har varit klassad som Utmärkt artikel i snart 15 år.
- -- Larske (diskussion) 3 mars 2024 kl. 02.39 (CET)
- Larske Genom att dra något in absurdum kan man skjuta vilket resonemang som helst i sank, oavsett hur klokt och välunderbyggt det är i sig. Men har någon blivit klokare av det? Inte alls. /Ascilto (diskussion) 3 mars 2024 kl. 14.07 (CET)
- Argumentet är att rödlänkar kan vara okej i en utvald artikel, eftersom inga artiklar (jag avlägsnade nyligen en rödlänk från huvudsidapuffen till en utvald artikel) saknar rödlänkar eller behovet av rödlänkar. En perfekt Wikipedia-artikel existerar inte, och kravet på rödlänksfritt blir därför kontraproduktivt för vår vilja att lyfta fram tillräckligt bra artiklar. Paracel63 (diskussion) 3 mars 2024 kl. 14.21 (CET)
- Att avlägsna rödlänkar i sammanfattningen som presenteras på huvudsidan en gång om året är ett bra initiativ, men i övrigt ser jag dem inte som ett problem i utmärkta artiklar och ännu mindre i bra och rekommenderade. Tostarpadius (diskussion) 4 mars 2024 kl. 12.38 (CET)
- Argumentet är att rödlänkar kan vara okej i en utvald artikel, eftersom inga artiklar (jag avlägsnade nyligen en rödlänk från huvudsidapuffen till en utvald artikel) saknar rödlänkar eller behovet av rödlänkar. En perfekt Wikipedia-artikel existerar inte, och kravet på rödlänksfritt blir därför kontraproduktivt för vår vilja att lyfta fram tillräckligt bra artiklar. Paracel63 (diskussion) 3 mars 2024 kl. 14.21 (CET)
- Larske Genom att dra något in absurdum kan man skjuta vilket resonemang som helst i sank, oavsett hur klokt och välunderbyggt det är i sig. Men har någon blivit klokare av det? Inte alls. /Ascilto (diskussion) 3 mars 2024 kl. 14.07 (CET)
- Om artikeln inte går att förstå utan att man går till de länkade sidorna är invändningen rimlig, men så är långt ifrån alltid fallet. Vi bör inte snåla med länkar utan vara generösa. Därmed inte sagt att man bör markera vart och vartannat ord på det sättet i en hel artikel. I vissa meningar kan det dock fylla en funktion att göra så. Tostarpadius (diskussion) 2 mars 2024 kl. 15.18 (CET)
- En artikel som har rödlänkar är fortfarande inte komplett. Länkarna finns där för att hänvisa till förklaringar som skulle ta för mycket utrymme i artikeln själv. Utan dessa förklaringar kan inte artikeln förstås fullt ut. Vi kan inte ha ofärdiga artiklar som utvalda. /Ascilto (diskussion) 2 mars 2024 kl. 13.51 (CET)
- Jag ser wikilänkning till relevanta uppslagsord som påbjuden länkning, men håller med om att det kan se lite ilsket eller ofärdigt ut om det är många rödlänkar i kluster. Draken Bowser (diskussion) 2 mars 2024 kl. 12.54 (CET)
- Formuleringen "ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar" förbjuder inte rödlänkar och jag ser inte att rödlänkar därmed utgör ett hinder för utvalda artiklar. Formuleringen syftar på att det måste finnas wikilänkar, det vill säga motverkar avsaknad av wikilänkar. Historiker (diskussion) 1 mars 2024 kl. 20.14 (CET)
- Jag håller med om att rödlänkar är ett sätt för Wikipedia att utvecklas och kompletteras, men nu handlar det om ifall en artikel med rödlänkar kan bli utvald (rekommenderad, bra eller utmärkt) och då ska alla rödlänkar ha fyllts i innan det är någon idé att nominera artikeln. I riktlinjerna för rekommenderade artiklar står det att artikeln ifråga "ingår i wikistrukturen med wikilänkar, kategorier och eventuella interwikilänkar." För att en artikel ska kunna bli utvald som bra eller utmärkt krävs ju först att den uppfyller kriterierna för att vara rekommenderad. Annars vore det konstigt. /Ascilto (diskussion) 1 mars 2024 kl. 19.49 (CET)
- Jag tycker att @Julle uttrycker det väl. Jag har tidigare noterat att rädslan för rödlänkar har kommit under senare år och att det skapas färre artiklar med rödlänkar numera. Rödlänkar visar var det finns potential att skapa intressanta artiklar. Historiker (diskussion) 1 mars 2024 kl. 19.28 (CET)
- Och som varning gör att ha alltför mycket rödlänkar kan vi ta morgonens utmaning att benämna idrottare från San Marino, där det blev felaktiga rödlänkar för Kategori:Sammarinesiska bågskyttar Kategori:Sanmarinesiska bågskyttar Kategori:Sanmarinska bågskyttar (en är en:Category:Sammarinese archers). Yger (diskussion) 1 mars 2024 kl. 13.27 (CET)
Kvalitetsmätningen mars 2024
[redigera | redigera wikitext]Kvalitetsmätningen det senaste året (tidigare mätningar) | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Datum | Kval. | Fakta | Fluff | Förvirr. | POV | Plag. | Rel. | Språkv. | Ifrågas. | Ickewiki | Städa | Infoga | Glob. | Ouppdat. | Subst. | Totalt (exkl. Källor) |
Källor | Totalt (inkl. Källor) |
Andel |
2023-04-01 | 12 | 179 | 52 | 8 | 45 | 0 | 86 | 303 | 396 | 0 | 140 | 265 | 425 | 2 021 | 3 | 3 935 | 55 716 | 59 651 | 2,33 % |
2023-05-01 | 8 | 153 | 53 | 9 | 47 | 1 | 89 | 266 | 397 | 0 | 151 | 256 | 429 | 1 947 | 3 | 3 809 | 56 009 | 59 818 | 2,33 % |
2023-06-01 | 9 | 151 | 46 | 8 | 46 | 0 | 72 | 274 | 391 | 0 | 144 | 251 | 425 | 1 950 | 4 | 3 771 | 56 590 | 60 361 | 2,35 % |
2023-07-01 | 7 | 114 | 52 | 6 | 51 | 0 | 71 | 251 | 374 | 0 | 147 | 265 | 427 | 1 936 | 4 | 3 705 | 56 883 | 60 588 | 2,36 % |
2023-08-01 | 9 | 105 | 48 | 4 | 28 | 0 | 66 | 249 | 372 | 0 | 131 | 270 | 428 | 1 964 | 6 | 3 680 | 57 860 | 61 540 | 2,4 % |
2023-09-01 | 7 | 104 | 51 | 3 | 34 | 0 | 62 | 233 | 370 | 0 | 134 | 277 | 425 | 1 990 | 14 | 3 704 | 58 272 | 61 976 | 2,41 % |
2023-10-01 | 5 | 112 | 52 | 2 | 37 | 0 | 97 | 235 | 330 | 0 | 139 | 280 | 427 | 2 035 | 16 | 3 767 | 58 475 | 62 242 | 2,42 % |
2023-11-01 | 8 | 108 | 48 | 1 | 37 | 0 | 114 | 250 | 330 | 0 | 147 | 285 | 430 | 2 071 | 18 | 3 847 | 59 436 | 63 283 | 2,46 % |
2023-12-01 | 11 | 105 | 45 | 3 | 39 | 0 | 118 | 243 | 332 | 6 | 148 | 281 | 428 | 2 077 | 16 | 3 852 | 59 898 | 63 750 | 2,47 % |
2024-01-01 | 12 | 126 | 51 | 3 | 42 | 0 | 80 | 249 | 322 | 0 | 150 | 284 | 425 | 2 094 | 15 | 3 853 | 60 409 | 64 262 | 2,5 % |
2024-02-04 | 15 | 125 | 53 | 4 | 42 | 0 | 75 | 258 | 341 | 1 | 150 | 301 | 424 | 2 130 | 4 | 3 923 | 60 946 | 64 869 | 2,52 % |
2024-03-01 | 23 | 113 | 56 | 5 | 44 | 0 | 53 | 263 | 345 | 1 | 156 | 310 | 423 | 2 140 | 3 | 3 935 | 61 250 | 65 185 | 2,53 % |
2024-04-02 | 28 | 111 | 58 | 8 | 50 | 1 | 30 | 290 | 354 | 2 | 166 | 320 | 421 | 2 110 | 31 | 3 980 | 61 724 | 65 704 | 2,55 % |
2024-05-05 | 32 | 115 | 63 | 8 | 46 | 1 | 63 | 304 | 364 | 4 | 179 | 339 | 425 | 2 128 | 33 | 4 104 | 62 299 | 66 403 | 2,57 % |
2024-06-02 | 31 | 112 | 63 | 13 | 51 | 1 | 58 | 319 | 370 | 0 | 187 | 341 | 428 | 2 140 | 45 | 4 159 | 62 706 | 66 865 | 2,59 % |
2024-07-03 | 31 | 113 | 68 | 12 | 56 | 1 | 65 | 316 | 379 | 3 | 181 | 344 | 429 | 2 186 | 33 | 4 217 | 63 194 | 67 411 | 2,6 % |
2024-08-01 | 32 | 115 | 67 | 14 | 59 | 2 | 42 | 302 | 382 | 4 | 147 | 350 | 428 | 2 188 | 14 | 4 146 | 63 499 | 67 645 | 2,61 % |
Förklaring |
---|
Om du vill hjälpa till att höja kvaliteten på svenskspråkiga Wikipedia finns det en rad kvalitetsprojekt att engagera sig i. |
Nu är det mars och dags för en ny presentation av kvalitetsmätningen! Tack till YesDi som sammanställde allt igår! En liten ökning av den "allmänna" kvalitetskontroll-samtliga kan ses och även infoga har ökat lite (med fler än 5 men mindre än 10 artiklar). Ouppdaterat och källor är ju alltid något att jobba på! Kategori fakta och kategori relevans visar minskningar, och relevanskontroll är för första gången på länge nere på omkring ett 50-tal artiklar, så det jobbades på bra med relevanskontroll i februari!
Jag vill också uppmärksamma att det har kommit flera förslag om förändringar i kvalitetsmätningen, se diskussionen om februaris kvalitetsmätning och diskussionen under rubriken Bäst före??? ovan. Kanske går det att pröva i april? Höstblomma (diskussion) 2 mars 2024 kl. 06.55 (CET)
- Jag gjorde två tester på hur det skulle kunna se ut. Test 1 och Test 2 sollentuna (diskussion) 2 mars 2024 kl. 20.33 (CET)
- 300 fler källbristmallade artiklar netto. Trots att över 600 artiklar totalt källbristmallades under mars. Det antyder att vi kommit upp i en ganska bra hastighet på källbeläggningen av gamla artiklar under månaden. Allt gott. Paracel63 (diskussion) 2 mars 2024 kl. 23.09 (CET)
- Då jag är en av de som källmallar ganska flitigt via egenprojektet om stubbar så blir jag glad att se det källbeläggs så duktigt av er andra. Förhoppningsvis så blir källbeläggningstakten snart högre än källmallandet. Adville (diskussion) 3 mars 2024 kl. 00.02 (CET)
- Förklaringen till att relativt många artiklar blev av med källbristmall under februari månad, beror på att Essin städade ytterligare i botskapade artiklar och avlägsnade mallen
{{bättre källa}}
som användaren tidigare hade lagt in i ett relativt stort antal artiklar, se ex denna diff. Tycker att det var ett bra beslut av Essin att avlägsna mallarna, men tyvärr tror jag inte att det har skett någon större skillnad i det "vanliga" källbeläggningsarbetet jämfört med tidigare månader. YesDi (diskussion) 3 mars 2024 kl. 13.41 (CET)Gillar Tack för förklaringarna! Jo, sådana specialinsatser kan göra skillnad. Själv tuffar jag vidare med min egen praktik, där jag tror februari innebar första källan i knappt 70 artiklar och dubbla mängden inläggningar av
{{Källor}}
. Tämligen få av artiklarna där jag lade in första källan hade någon källmall, så jag har inte stått för någon större minskning av den statistiken. Men många bäckar små…Paracel63 (diskussion) 3 mars 2024 kl. 14.01 (CET)
- Ja, när jag ursprungligen botstädade tänkte jag att höjduppgifter är såpass efterfrågade och väldefinierade att de skulle kunna ligga kvar i artiklarna och källbeläggas med något bättre efter hand, men när inget hänt på flera år utom att fler och fler exempel på Geonames dåliga spårbarhet framkommit bestämde jag mig för att ta bort dem både vid ny botstädning och retroaktivt. Numera lägger jag ofta till
{{bättre källa}}
i artiklar där andra har tagit bort några botuppgifter och{{robotskapad}}
men låtit uppgifter från Geonames ligga kvar, så jag vet inte om nettoskillnaden blir så stor... En arkiverad diskussion som tangerar det finns här. //Essin (diskussion) 4 mars 2024 kl. 12.30 (CET)
- Ja, när jag ursprungligen botstädade tänkte jag att höjduppgifter är såpass efterfrågade och väldefinierade att de skulle kunna ligga kvar i artiklarna och källbeläggas med något bättre efter hand, men när inget hänt på flera år utom att fler och fler exempel på Geonames dåliga spårbarhet framkommit bestämde jag mig för att ta bort dem både vid ny botstädning och retroaktivt. Numera lägger jag ofta till
- Förklaringen till att relativt många artiklar blev av med källbristmall under februari månad, beror på att Essin städade ytterligare i botskapade artiklar och avlägsnade mallen
- Då jag är en av de som källmallar ganska flitigt via egenprojektet om stubbar så blir jag glad att se det källbeläggs så duktigt av er andra. Förhoppningsvis så blir källbeläggningstakten snart högre än källmallandet. Adville (diskussion) 3 mars 2024 kl. 00.02 (CET)
- 300 fler källbristmallade artiklar netto. Trots att över 600 artiklar totalt källbristmallades under mars. Det antyder att vi kommit upp i en ganska bra hastighet på källbeläggningen av gamla artiklar under månaden. Allt gott. Paracel63 (diskussion) 2 mars 2024 kl. 23.09 (CET)
Obestämd artikel som första ord i artiklar
[redigera | redigera wikitext]I Wikipedia:Inledning och sammanhang står det: "Eftersom Wikipedia fungerar "annorlunda" än traditionella uppslagsverk behöver uppslagsordet inte stå allra först; ofta föregås uppslagsordet eller det formella namnet på ämnet av obestämd artikel ("En entrepenör är ...")." Hur kom man fram till detta? (dvs kan någon sammanfatta detta) I allt för många fall blir det dubbla artiklar i första meningen som får det att se ut som barnskrift; exempelvis:
- En rättsregel är en lag, regel eller rättslig norm..
Jämte:
- Rättsregel är en lag, regel eller rättslig norm..
Behöver vi verkligen specificera att det är singular?
Sedan finns det exempel såsom följande:
- En juridisk process är beteckningen på ett..
Jämte:
- Juridisk process är beteckningen på ett..
Denna formulering antyder att den obestämda artikeln är del av beteckningen, även om den inte ligger med fetstil.
Kort sagt, ska vi verkligen tillåta denna typ av skrift? I mina ögon ser det oprofessionellt ut när andra uppslagsverk traditionellt utelämnar obestämd artikel som första ord. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 15.39 (CET)
- Javisst, inte bara tillåta, utan rekommendera. Det är en självklar konsekvens av att Wikipedia använder hela meningar, annars kan vi lika gärna utelämna verbet i den inledande meningen också. Däremot bör vi undvika "beteckningen på", se en:Use–mention distinction och diskussionen om termer och begrepp ovan. //Essin (diskussion) 3 mars 2024 kl. 16.14 (CET)
- Vad menar du med hela meningar? Inga av ovan exempel är inkompletta inledningar. "Beteckningen på" hör inte till diskussionen jag vill ta upp. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 17.10 (CET)
- För min språkkänsla framstår konstruktionen utan obestämd artikel just som en ofullständig mening om det inte är själva ordet som diskuteras, alltså "Rättsregel är en term/ett begrepp/en beteckning/ett koncept", och på Wikipedia använder vi ju orden snarare än omnämner dem. Jämför Svenska Akademiens språklära 11.2.3.1.1, "Räknebara substantiv förekommer däremot normalt inte i naken form i singularis". //Essin (diskussion) 3 mars 2024 kl. 17.34 (CET)
- Vad menar du med hela meningar? Inga av ovan exempel är inkompletta inledningar. "Beteckningen på" hör inte till diskussionen jag vill ta upp. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 17.10 (CET)
Notera att även Myndigheternas skrivregler rekommenderar att man undviker "nakna substantiv", se avsnitt 1.4.10. Det gör en text mer lättläst. --Nablicus (diskussion) 3 mars 2024 kl. 17.23 (CET)
- Jag tycker detta beror på. Jag föredrar Urna är en typ av behållare. Att skriva en urna är en typ av behållare gör mig mer osäker och ger sämre språkflyt en xxx en Yger (diskussion) 3 mars 2024 kl. 17.34 (CET)
- Det går även att säga att den första skrivningen implicit säger 'Urna är beteckningen av en typ av behållare Yger (diskussion) 3 mars 2024 kl. 17.36 (CET)
- Är inte det i hög grad en fråga om personliga preferenser? Notera att Blockhaj inte föreslår att vi skall acceptera att utelämna obestämd artikel, hen kräver att vi skall förbjuda användningen av den. Notera vad som står i det avsnitt av "Myndigheternas skrivregler" som Nablicus nämner:
- 1.4.10 Undvik ”nakna” substantiv
- I juridiska texter, som författningar, avtal, beslut, förekommer det man brukar kalla nakna substantiv, dvs. oböjda substantiv i singular utan bestämd eller obestämd artikel:
- Beslut har fattats i nu aktuellt fall på sätt som anges i . . .
- Skriv i stället exempelvis:
- Ett beslut har fattats i det nu aktuella fallet på det sätt som anges i . .
- Om vissa är obekväma med att använda obestämda artiklar i början av meningar, låt dem för allt i världen slippa. Men att förbjuda ett skrivsätt som en tung källa tydligt rekommenderar, utan några tunga argument, utan bara på grund av mlm personligt tyckande? Nej tack, vi har alldeles för många förbud som det nu är. / TernariusDisk 3 mars 2024 kl. 18.02 (CET)
- Som jag förstår det vill Blockhaj ta bort "en" eller "ett" i början av artiklar, såsom hen försökte göra i bland annat artiklarna om juridisk process och rättsregel. Detta går emot nuvarande riktlinjer på Wikipedia, liksom de rekommendationer som finns i Myndigheternas skrivregler. --Nablicus (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.07 (CET)
- Din uppfattning är rätt. Jag tycker det ser mer formellt ut och mer som ett uppslagsverk om inledningens första ord är det fetstilta ämnesordet. Det ser överflödigt ut om artikelns första ord är en eller ett, sådant passar bättre i följande meningar. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.24 (CET)
- Men är det eftersträvansvärt att texterna på Wikipedia ska framstå som formella? Jag menar inte att de ska framstå som informella, men ett enkelt, lättläst och precist språk är ofta vad som gör en text välskriven. Kanslisvenska i form av att man till exempel skippar vissa "onödiga" ord bör undvikas. --Nablicus (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.44 (CET)
- Formalitet ger bilden av att ämnet hanteras seriöst av författarna. Om meningarna (och särskilt inledande mening) har flera "en" eller "ett" och dito dubbletter bland de första orden ser språket nerdummat ut och ibland även krångligt. Att inleda en artikel med naket substantiv ger istället bilden av saklighet och homogenitet. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 19.13 (CET)
- Men är det eftersträvansvärt att texterna på Wikipedia ska framstå som formella? Jag menar inte att de ska framstå som informella, men ett enkelt, lättläst och precist språk är ofta vad som gör en text välskriven. Kanslisvenska i form av att man till exempel skippar vissa "onödiga" ord bör undvikas. --Nablicus (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.44 (CET)
- Din uppfattning är rätt. Jag tycker det ser mer formellt ut och mer som ett uppslagsverk om inledningens första ord är det fetstilta ämnesordet. Det ser överflödigt ut om artikelns första ord är en eller ett, sådant passar bättre i följande meningar. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.24 (CET)
- Som jag förstår det vill Blockhaj ta bort "en" eller "ett" i början av artiklar, såsom hen försökte göra i bland annat artiklarna om juridisk process och rättsregel. Detta går emot nuvarande riktlinjer på Wikipedia, liksom de rekommendationer som finns i Myndigheternas skrivregler. --Nablicus (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.07 (CET)
- Är inte det i hög grad en fråga om personliga preferenser? Notera att Blockhaj inte föreslår att vi skall acceptera att utelämna obestämd artikel, hen kräver att vi skall förbjuda användningen av den. Notera vad som står i det avsnitt av "Myndigheternas skrivregler" som Nablicus nämner:
- Att "en urna är en typ av behållare" ser sämre ut beror på att det är fel, en urna är inte en typ. "En urna är en behållare" eller "urna är en typ av behållare" är bättre. F.d. 82.212.68.183 (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.17 (CET)
- Om jag hade formulerat det skulle det bli något i stil med: Urna är en mindre behållare för att transportera askan av en avliden.. etc. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.27 (CET)
- @F.d. 82.212.68.183: Jag har svårt att se varför det skulle vara fel att använda formuleringen "en typ av..." om just urnor. Har du någon källa?
- Över till något helt annat:
- Att andra uppslagsverk (underförstått pappersbaserade, antar jag?) gärna utelämnar denna och andra konstruktioner, kör med ofullständiga meningar med mera beror inte på någon språkkonvention utan på deras strävan att spara utrymme. Se t.ex. det flitiga bruket av förkortningar som jfr., sid. med flera. Det avråder vi ju från i alla fall i artikelnamnrymden. / TernariusDisk 3 mars 2024 kl. 18.34 (CET)
- De båda bestämningarna en urna och en behållare syftar på två olika begrepp (urna respektive behållare) och bör emå absolut båda finnas med i en välformulerad mening. En av mina första språkmentorer påpekade ofta: "Glöm inte småorden. De känns inte alltid som nödvändiga när man skriver, men underlättar när man läser och lyssnar". Janders (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.37 (CET)
- Om jag hade formulerat det skulle det bli något i stil med: Urna är en mindre behållare för att transportera askan av en avliden.. etc. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 18.27 (CET)
- Det går även att säga att den första skrivningen implicit säger 'Urna är beteckningen av en typ av behållare Yger (diskussion) 3 mars 2024 kl. 17.36 (CET)
- Man bör tänka på att inledningen till en uppslagsverksartikel är lite av en egen textgenre. Råd som kan vara jättebra i andra sammanhang är inte nödvändigtvis anpassade just för dessa meningar. Exempelvis skriver NE, för att anknyta till ett exempel ovan: "rättsregel, regel som hör till det juridiska normsystemet, till skillnad från t.ex. moraliska regler och etikettsregler." Jag bryr mig egentligen inte jättemycket om hur vi väljer att göra med den obestämda artikeln, men vi bör vara medvetna om att ta med den är ett brott med den encyclopediska traditionen och att det faktiskt inte är en orimlig invändning att det stör känslan för vilken stil en artikel bör hålla. Vi har ju t.ex. kvar fetstilen på artikelnamnet, även om den inte har riktigt samma funktion som i tryckta verk där man snabbt vill kunna se vilka uppslagsord som finns på en sida.
- andejons (diskussion) 3 mars 2024 kl. 20.01 (CET)
- Jag hittade ettexemple där en/ett verkar behövas en planetväxel är ett komplext system.. Så jag delar Ternarius slutsats att ha viss frihet. Yger (diskussion) 3 mars 2024 kl. 20.38 (CET)
- Det är detta jag försöker anspela på. Första meningen bör inledas med naket substantiv utan att påverka resten av artikeln. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 21.02 (CET)
- Jag tycker det är bra att ha lite frihet, och det bör bedömas från fall till fall. För något som det endast finns en av kommer artikelordet/-namnet först. Det inkluderar mer eller mindre abstrakta fenomen som arbete, kosmos, vemod etc. Eller konkreta ting som mer sällan brukar räknas: mjölk, kött… Men man kan tänka lite annorlunda i artiklar som traktor, flaska, strand eller bord, eftersom de konkret syftar på fenomen som ofta räknas. Mina två ören. Paracel63 (diskussion) 3 mars 2024 kl. 21.53 (CET)
- Det är detta jag försöker anspela på. Första meningen bör inledas med naket substantiv utan att påverka resten av artikeln. Blockhaj (diskussion) 3 mars 2024 kl. 21.02 (CET)
- Jag hittade ettexemple där en/ett verkar behövas en planetväxel är ett komplext system.. Så jag delar Ternarius slutsats att ha viss frihet. Yger (diskussion) 3 mars 2024 kl. 20.38 (CET)
Jag anser att inledning med naket substantiv inte bara ser oprofessionellt, utan direkt slarvigt ut. Exemplet från NE som angavs ovan ser jag inte som relevant, eftersom NE-varianten inte heller i övrigt utgör en fullständig mening. Det finns en typ av genre vad gäller inledningar av uppslagsboksartiklar, men den utesluter, såsom i exemplet, helt predikat. Om vi ska ansluta till, och därmed hänvisa till, den genren bör vi i så fall göra det fullt ut. Jag tycker att Wikipedia så här långt har valt en bra linje i att starta artiklar med fullständiga meningar. Dcastor (diskussion) 4 mars 2024 kl. 09.36 (CET)
Bäst före???
[redigera | redigera wikitext]Apropos denna redigeringen, kanske man borde göra nån sorts "kampanj" på att använda Mall:Bäst före lite mer? Osäker på hur stort problemet är och det är antagligen lite svårt att ta fram statistik på. Hubba (diskussion) 27 februari 2024 kl. 16.23 (CET)
- Gärna en kampanj! Och en bra början är ju en blänkare på Bybrunnen.-- LittleGun (diskussion) 27 februari 2024 kl. 21.33 (CET)
- @Hubba, ett tips: kolla min användarsida, där har jag en drös med "egenprojekt" som undersidor. Skapa du ett sådant, gör sökningar som du sparar där som du systematiskt kan gå igenom, ex "ska bygga" (kollade nyss finns en del som behöver mallen), "kommer att bygga" mm...
- Bjud in fler att "gå med" i projektet, och kanske se om det blir intressant för månadens projekt eller så. Så kan det bli en kampanj där fler aktivt jobbar med detta utifrån din struktur. Kopiera gärna någon av mina egenprojekt och skriv om. Mvh Adville (diskussion) 27 februari 2024 kl. 22.00 (CET)
- Jag tror inte jag är rätt person att driva ett projekt på wikipedia. Mitt deltagande här varierar lite med dagsformen. Hubba (diskussion) 28 februari 2024 kl. 03.25 (CET)
- @Hubba, ett "egenprojekt" är inte officiellt, an mer en arbetsyta för dig så du har koll på vad du gör, mer strukturerat. Många av mina projekt är vilande, sedan känner jag för att jobba lite med dem ett tag... dock är det så klart helt frivilligt att göra så. Mvh Adville (diskussion) 28 februari 2024 kl. 08.34 (CET)
- Jag tror inte jag är rätt person att driva ett projekt på wikipedia. Mitt deltagande här varierar lite med dagsformen. Hubba (diskussion) 28 februari 2024 kl. 03.25 (CET)
- Ja, mallen
{{Bäst_före}}
borde verkligen användas mer så att artiklarna hamnar i kategoriträdet Utgångna bäst före när det är dags för en översyn. Men när de väl hamnat där måste de också åtgärdas inom rimlig tid. - Antalet artiklar i Kategori:Samtliga utgångna bäst före, just nu 256, borde dessutom ingå i den månatliga kvalitetsmätningen. Idag har vi en artikel, Lista över stjärnor på Hollywood Walk of Fame, som har legat mallad i mer än åtta år!
- Här är en fråga som kan ge en liten uppfattning om "mörkertalet", alltså artiklar som pratar om framtida planer vid en tidpunkt som inte längre är i framtiden, men saknar mallen
{{Bäst före}}
:- Länk till sökfråga som hittar (just nu 424) artiklar som innehåller ordet planeras följt i samma mening av ett årtal mellan 1990 och 2023.
- Tyvärr blir det några falska träffar även här bland annat eftersom vi envisas med att använda historisk presens i årsartiklar, hade det stått "planerades" där hade de inte kommit med i sökresultatet. Men det kan ändå vara en källa att ösa ur för den som känner sig manad.
- -- Larske (diskussion) 27 februari 2024 kl. 22.04 (CET)
- Gick inn och uppdaterade några artiklar och undrar... är det bättre att uppdatera gammal info med
{{Uppföljning saknas}}
eller{{Bäst före}}
? Och om man ska använda den första av dom två, sätter man dagens datum eller när uppdateringen borde skett? Hubba (diskussion) 28 februari 2024 kl. 03.54 (CET)- Bra idé från Larske att kategorin bör ingå i den månatliga kvalitetsmätningen. Då kommer vi att se om siffrorna sticker iväg och förhoppningsvis även hålla dem nere över tid. /Ariam (diskussion) 28 februari 2024 kl. 11.06 (CET)
- I sånt fall bör även Kategori:Artiklar som saknar uppföljning ingå i samma mätning. Hubba (diskussion) 29 februari 2024 kl. 23.43 (CET)
- Bra idé från Larske att kategorin bör ingå i den månatliga kvalitetsmätningen. Då kommer vi att se om siffrorna sticker iväg och förhoppningsvis även hålla dem nere över tid. /Ariam (diskussion) 28 februari 2024 kl. 11.06 (CET)
- Gick inn och uppdaterade några artiklar och undrar... är det bättre att uppdatera gammal info med
Nu gick jag lite berserk på sökfrågan: insource:/planeras [^\.]*(199][0-9]|20[0-1][0-9]|202[0-3])/ -hastemplate:Bäst_före -hastemplate:Uppföljning_saknas, något som syns i bla. Kategori:Artiklar som saknar uppföljning. Det blev några stycken och en hel del av dom var ganska gamla. (T.ex. en mängd japanska spel och asiatiska TV-serier som var planerade att ges ut i 2015.)
Förslag: Kan man få en markering på nya redigeringar som innehåller "framtidsord"? Såsom trolig klar, förväntad, förväntas, planerad, planeras, planer, framtid, före xxxx osv? Jag vet inte exakt hur det skulle gå till men kanske man kan fånga upp flera av dessa på direkten om något sånt är möjligt. Hubba (diskussion) 5 mars 2024 kl. 21.21 (CET)
Artiklar om systematisk botanik
[redigera | redigera wikitext]Många artiklar med anknytning till systematisk botanik (om växter och blommor) har på slutet en länk till "virtuella floran". Denna sida existerar ej längre, av copyrightskäl. At ta bort alla länkar dit vore ett hästjobb och antagligen inte fullständigt. Har vi nån bot som kan åta sig det? Sarcyn, [email protected] Sarcyn (diskussion) 4 mars 2024 kl. 18.02 (CET)
- Flera (de flesta?) av dessa länkar går att hämta upp från archive.org trots att inte boten (vad den nu heter) som räddar döda länkar reagerar. Jag har gjort det ibland när jag stött på dem som källa, men vet inte om det går att göra systematiskt med en bot. Länkar till VF bör dock alltid självklart ligga kvar om de ligger som källor. Externa länkar borde man egentligen kunna radera, men ett problem är att många växtartiklar är från en tid då man på svwp inte gjorde så tydlig åtskillnad mellan källor och externa länkar; jag har själv stött på rätt många artiklar som "saknat källor" men där de externa länkarna (ofta till just VF) i själva verket utgör källa till hela texten, så det vore väldigt dumt att kasta bort dem. jssfrk (d|b) 4 mars 2024 kl. 23.49 (CET)
Publicering av gymnasiearbetesartiklar
[redigera | redigera wikitext]Idag är det publicering av artiklar inom gymnasiearbetesprojektet på schemat, och via dashboardens aktivitetsflik går det att se vilka redigeringar och flyttar som sker. Deltagarnas artiklar är kollade utifrån alla kriterier, men mer koll är alltid välkommen och redigeringar och kommentarer eller vid behov återflytt till sandlådor och uppmaning till vidare arbete uppskattas också. Tack på förhand. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 5 mars 2024 kl. 11.43 (CET)
- Vilket spännande projekt! Dessutom bra introkurs i att redigera på Wikipedia. Den ska jag låna :) Hockew (diskussion) 5 mars 2024 kl. 12.36 (CET)
- Jag har kikat på en handfull av dem och tycker att det genomgående varit hög kvalitet och väldigt bra ämnesval. Många av dem verkar dock sakna kategorisering, men det är ju lätt ordnat. Till övriga nyfikna: de nyskapade artiklarna hittas nästan enklast genom flyttloggen. Dashboarden fann jag svår att få överblick på i detta fall. /Ariam (diskussion)
- de jag set som är helt nya har jag behövt skapa/justera kategorier och skapa Wikidataposter. Dock de har mycket god substans, källläge och wikifieringYger (diskussion) 5 mars 2024 kl. 15.13 (CET)
- Jag har kikat på en handfull av dem och tycker att det genomgående varit hög kvalitet och väldigt bra ämnesval. Många av dem verkar dock sakna kategorisering, men det är ju lätt ordnat. Till övriga nyfikna: de nyskapade artiklarna hittas nästan enklast genom flyttloggen. Dashboarden fann jag svår att få överblick på i detta fall. /Ariam (diskussion)
Tack för uppskattande ord och som alltid bra hjälp med kategorier, wikidataobjekt, flyttar och annat fix. Nu är resultatrubriken på projektsidan uppdaterad med både nya och utökade artiklar så det går lättare att hitta också. Förutom sedvanlig puts, referensfix, länkrättning och annat är en stor uppgift som behövs att skapa inlänkar till artiklarna. Oavsett hur jag trycker på att eleverna ska göra det är det svårt att få till så de blir lätt hängande i luften. Utöver fix och länkar är det alltid välkommet med tips om saknade artiklar som är lagom stora för ett gymnasiearbete, så påfyllning där uppskattas också. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 6 mars 2024 kl. 11.15 (CET)
- De få som jag har sett har imponerat! Fylliga artiklar med många källor! Per W (diskussion) 6 mars 2024 kl. 17.01 (CET)
Avsnitt som inleds med ett pronomen
[redigera | redigera wikitext]Flyttat till Wikipediadiskussion:Stilguide. Tostarpadius (diskussion) 7 mars 2024 kl. 10.58 (CET)
Överfokus på Marx och marxistisk ideologi på Wikipedia?
[redigera | redigera wikitext]Jag undrar om någon studerat till exempel förekomsten av termen "marx" i svenska WP med dess förekomst i andra encyklopedier? Min undran är om någon känner till om några (vetenskapliga) jämförelser gjorts och om de i så fall kunnat påvisa ett större fokus på Marx, marxistisk ideologi och relaterade begrepp på svenska Wikipedia jämfört med andra svenska encyklopediska verk, till exempel Nationalencyklopedin. Jag tycker mig själv se en sådan fokus bland WP:s artiklar och undrar om det bara är min bild eller om det forskats i ämnet, och önskar i så fall ta del av sådan forskning. Jag är även intresserad av att ta del av sådan forskning i andra länder. FWIlkens (diskussion) 5 mars 2024 kl. 12.53 (CET)
- Då du redigerar väldigt mycket i politiska artiklar och ämnen relaterade till det så blir det nog så att du omedvetet hänger mycket i artiklar om Marx mm.
- En fundering bara: är det något fel om det står mycket om det? Saknas det artiklar om andra ideologier så är det ju bara att skriva dem eller utöka de befintliga (vilket jag även ser att du gör). Mvh Adville (diskussion) 5 mars 2024 kl. 13.28 (CET)
- Nu börjas det igen... 79.136.41.143 5 mars 2024 kl. 13.33 (CET)
- Det som är säkert är att frågan fortsätter att intressera: 2012, 2019, 2023. Draken Bowser (diskussion) 5 mars 2024 kl. 13.36 (CET)
- Vilka artiklar som finns i WP beror helt och hållet på vad wikipedianer väljer att skriva om. Några är intresserade av sport, andra av dataspel, andra av botanik etc. Så om du tycker att det saknas artiklar om det du vill se i WP, så skriv dem! Eller kanske använd Månadens uppdrag eller Veckans tävling för att inspirera andra att skriva dem. Däremot kan det aldrig vara frågan om att ta bort eller motarbeta relevanta artiklar för att de kan anses bidra till ämnesmässig obalans. Chandra Varena (diskussion) 5 mars 2024 kl. 13.52 (CET)
- Min fråga är inte sprungen ur en åsikt att det saknas artiklar. Min fråga är relaterad till min upplevelse att det finns en stor uppsjö artiklar som behandlar marxistiska begrepp, men inte samma flora av artiklar som behandlar begrepp som är typiska för politisk höger. Att det finns många artiklar om begrepp som förknippas med politisk vänster ser inte jag som något negativt. Däremot så indikerar en övervikt för artiklar om vänsterbegrepp en intressebias hos WP-gemenskapen. Det skulle kunna indikera att det existerat ett större intresse för, och sannolikt kunskap om, vänsterbegrepp än om högerbegrepp bland aktiva WP-redigerare. Jag skulle själv hålla det för troligt iom att WP är ett projekt baserat på kollektivism snarare än individualism, även om jag själv tycker det är en mycket intressant och lyckad mix av de båda begreppen. Min undran är således om det finns forskning som tyder på att jag inte är helt fel ute eller som tvärtom visar att mina upplevelser inte stämmer med mer systematiska observationer. FWIlkens (diskussion) 5 mars 2024 kl. 14.07 (CET)
- Det räcker med en användare som är väldigt intresserad av just marxistiska begrepp för att denne skall skriva en uppsjö artiklar om dem, och då blir det kanske en "övervikt" av det, tills någon gör samma ryck till höger. Jag tror att denna "snedvridningen" av ämnen blir tydligare på mindre versioner (bortsett från botskapade så är svwp ganska liten). Vi har ju en väldig hög andel med artiklar om bin här jämfört med andra språk, och samma med artiklar om alla socknar och tågstationer i Australien... eldsjälar lyfter ämnesområden, och i slutändan blir det utjämnat. Är det fler editerare så blir det snabbare utjämnat. Adville (diskussion) 5 mars 2024 kl. 14.33 (CET)
- Frågan om intresseområden är intressant, men jag ser inte att just Marx och marxism skulle vara någon speciell biasidikator. Och existerar ens Marx som ett relevant politiskt begrepp i dagens samhällsdebatt, annat än i ett historiskt perspektiv? Själv stöter jag nästan aldrig på honom, hans skrifter och tankar, varken i Wp eller andra sammanhang. Och jag uppfattar inte att de politiska och samhällsrelaterade artiklarna relaterar till Marx speciellt ofta. Jag anser nog istället att artiklar om politiknära ämnen ofta är påtagligt oideologiska, ytliga och obearbetade. Det gäller en mängd olika spektrum på en vä/hö-skala. Janders (diskussion) 5 mars 2024 kl. 14.36 (CET)
- @Adville Jag visste inte att svWP-ex bot var litet. Kan bara dra mig till minnes att jag läst att svWP är oproportionerligt stort jämfört med andra WP:s. Menar du att den relativa storleken främst är pga av svWP:s bruk av bottar?
- Jag inser förstås att engelskspråkiga WP är närmast oändligt mycket större. Jag tänkte främst på svWP i jämförelse med andra europeiska språkversioner. Jag har fått intrycket av att svWP var/är ganska stort i sådana jämförelser.
- Sorry, blev litet sidospår. Annars tycker jag dina poänger kan vara valida. Min fråga handlar dock om det gjorts några systematiska jämförande studier. FWIlkens (diskussion) 5 mars 2024 kl. 15.18 (CET)
- Överfokus i sig på artiklar om ideologier är väl inte skadlig, kan vi verkligen få för mycket av något ämne? Vad som är viktigt är väl hur ämnet presenteras, dvs en NPOV-fråga snarare än en mängdfråga? Redan där börjar väl frågan bli minerad, för hur avgör en när en uttalat ideologisk artikel blir subjektiv? Och om vi nu skulle välja ett rent numeriskt överfokus som indikator, vad använder vi då det till? Vi kan ju inte bara radera artiklar i ett kontroversiellt ämne om de skulle bli för många. / TernariusDisk 5 mars 2024 kl. 15.34 (CET)
- Jag känner inte alls igen att Marx skulle omnämnas särskilt ofta på svenskspråkiga wikipedia, men det är ju subjeltivt och det kunde ju vara intressant med jämförelser mellan wikipedia och Nationalencyklopedien för att se vari skillnaden består. FBQ (diskussion) 6 mars 2024 kl. 08.49 (CET)
- Kan väl säga att som helt ointresserad av politik, så hittar jag inte några artiklar alls om politik här. Det jag möjligen hittar är en överfokusering på opinionsundersökningar. 213.112.54.246 8 mars 2024 kl. 13.01 (CET)
- Jag känner inte alls igen att Marx skulle omnämnas särskilt ofta på svenskspråkiga wikipedia, men det är ju subjeltivt och det kunde ju vara intressant med jämförelser mellan wikipedia och Nationalencyklopedien för att se vari skillnaden består. FBQ (diskussion) 6 mars 2024 kl. 08.49 (CET)
- Svwp:s storlek har ofta baserats på det grunda kriteriet "mängd artiklar". Det är till största delen Lsjbot:s förtjänst/skuld. Den botten skapade väl 3 miljoner artiklar, varav över 1 miljon nu är raderade. Mer intressant är vad som faktiskt står i artiklarna, hur stora de är och vilken ämnesfördelning de står för. Det är svårare att beräkna, eftersom vi värderar detta utifrån olika prioriteringar. Klart är att det är lättare att skriva om väldigt specifika ämnen, svårare om mer övergripande sådana. Därför såg artikeln arbete fram till i början av mars ut så här. Och artikeln fordon ser just nu ut just så här.
- Marxism som politik har lockat mindre intresse efter Berlinmurens fall, men relaterade ideologier har fortsatt engagerat folk. Socialism som fenomen lockar fortfarande, och jämställdhetskampen (i dess många olika kulörer) har fortsatt en hög prioritet i det svenska samhället. Den låga andelen kvinnliga skribenter här är dock en ständig huvudvärk… Jag tror (killgissning) att ett Internet 2.0/volontär-projekt som Wikipedia lättare kan dra till sig individer som är missnöjda med sakernas tillstånd. Det utmanar ständigt vår neutralitetsprincip. Vi får skriva de artiklar vi vill, och därför är det svårt att styra folks engagemang – annat än genom samarbetsprojekt typ wp:MNA, wp:VT och wp:MUPP. Mina två ören… Paracel63 (diskussion) 10 mars 2024 kl. 12.12 (CET)
- Överfokus i sig på artiklar om ideologier är väl inte skadlig, kan vi verkligen få för mycket av något ämne? Vad som är viktigt är väl hur ämnet presenteras, dvs en NPOV-fråga snarare än en mängdfråga? Redan där börjar väl frågan bli minerad, för hur avgör en när en uttalat ideologisk artikel blir subjektiv? Och om vi nu skulle välja ett rent numeriskt överfokus som indikator, vad använder vi då det till? Vi kan ju inte bara radera artiklar i ett kontroversiellt ämne om de skulle bli för många. / TernariusDisk 5 mars 2024 kl. 15.34 (CET)
- Frågan om intresseområden är intressant, men jag ser inte att just Marx och marxism skulle vara någon speciell biasidikator. Och existerar ens Marx som ett relevant politiskt begrepp i dagens samhällsdebatt, annat än i ett historiskt perspektiv? Själv stöter jag nästan aldrig på honom, hans skrifter och tankar, varken i Wp eller andra sammanhang. Och jag uppfattar inte att de politiska och samhällsrelaterade artiklarna relaterar till Marx speciellt ofta. Jag anser nog istället att artiklar om politiknära ämnen ofta är påtagligt oideologiska, ytliga och obearbetade. Det gäller en mängd olika spektrum på en vä/hö-skala. Janders (diskussion) 5 mars 2024 kl. 14.36 (CET)
- Det räcker med en användare som är väldigt intresserad av just marxistiska begrepp för att denne skall skriva en uppsjö artiklar om dem, och då blir det kanske en "övervikt" av det, tills någon gör samma ryck till höger. Jag tror att denna "snedvridningen" av ämnen blir tydligare på mindre versioner (bortsett från botskapade så är svwp ganska liten). Vi har ju en väldig hög andel med artiklar om bin här jämfört med andra språk, och samma med artiklar om alla socknar och tågstationer i Australien... eldsjälar lyfter ämnesområden, och i slutändan blir det utjämnat. Är det fler editerare så blir det snabbare utjämnat. Adville (diskussion) 5 mars 2024 kl. 14.33 (CET)
- Min fråga är inte sprungen ur en åsikt att det saknas artiklar. Min fråga är relaterad till min upplevelse att det finns en stor uppsjö artiklar som behandlar marxistiska begrepp, men inte samma flora av artiklar som behandlar begrepp som är typiska för politisk höger. Att det finns många artiklar om begrepp som förknippas med politisk vänster ser inte jag som något negativt. Däremot så indikerar en övervikt för artiklar om vänsterbegrepp en intressebias hos WP-gemenskapen. Det skulle kunna indikera att det existerat ett större intresse för, och sannolikt kunskap om, vänsterbegrepp än om högerbegrepp bland aktiva WP-redigerare. Jag skulle själv hålla det för troligt iom att WP är ett projekt baserat på kollektivism snarare än individualism, även om jag själv tycker det är en mycket intressant och lyckad mix av de båda begreppen. Min undran är således om det finns forskning som tyder på att jag inte är helt fel ute eller som tvärtom visar att mina upplevelser inte stämmer med mer systematiska observationer. FWIlkens (diskussion) 5 mars 2024 kl. 14.07 (CET)
- Vilka artiklar som finns i WP beror helt och hållet på vad wikipedianer väljer att skriva om. Några är intresserade av sport, andra av dataspel, andra av botanik etc. Så om du tycker att det saknas artiklar om det du vill se i WP, så skriv dem! Eller kanske använd Månadens uppdrag eller Veckans tävling för att inspirera andra att skriva dem. Däremot kan det aldrig vara frågan om att ta bort eller motarbeta relevanta artiklar för att de kan anses bidra till ämnesmässig obalans. Chandra Varena (diskussion) 5 mars 2024 kl. 13.52 (CET)
Jag tittade i Kategori:Politiska åskådningar och räknade i hur många artiklar som ord som innehåller respektive "ism" förekommer. Artiklar som innehåller ordet "anti<ism>" räknas alltså tillsammans med artiklar som innehåller ordet "<ism>". Denna enkla ordfrekvensmätning ger naturligtvis inte en komplett bild av vad de olika artiklarna fokuserar på eller hur de eventuellt är vinklade, men kanske ändå kan vara av intresse. Här är tabellen med de 21 "ismer" som förekommer i fler än 100 artiklar, marxism/marxist kommer på sjunde plats:
<ism> | Antal artiklar |
---|---|
socialis(m/t) | 8 570 |
kommunis(m/t) | 7 518 |
feminis(m/t) | 4 121 |
nationalis(m/t) | 3 944 |
rasis(m/t) | 2 248 |
fascis(m/t) | 2 221 |
marxis(m/t) | 2 077 |
liberalis(m/t) | 1 819 |
konservatis(m/t) | 1 517 |
kapitalis(m/t) | 1 441 |
extremis(m/t) | 1 282 |
anarkis(m/t) | 1 170 |
islamis(m/t) | 901 |
populis(m/t) | 750 |
högerextremis(m/t) | 644 |
imperialis(m/t) | 619 |
pacifis(m/t) | 603 |
traditionalis(m/t) | 233 |
libertarianis(m/t) | 192 |
sekularis(m/t) | 189 |
vänsterextremis(m/t) | 156 |
--Larske (diskussion) 10 mars 2024 kl. 13.54 (CET)
Gillar Intressant statistik! De tre översta skulle man kunna förknippa med förändringsbenägna perspektiv. Därefter följer tre som ofta har mer eller mindre konfliktperspektiv. Sjuan kan sägas kombinera dessa perspektiv. 8–10 handlar om det befintliga samhället. Därefter följer en hel del ord som kretsar kring konfliktfyllda fenomen och starka ställningstaganden.
- Att "vänsterperspektiven" så dominerar i toppen är intressant. Det kanske kan förstärka idén om att Wikipedias artiklar ofta lyfter fram ett vänster-höger-perspektiv. Det visar i alla fall på en tendens. Det skulle kunna vara intressant att jämföra med enwp och motsvarande ord. Präglas svwp mer av sin tyngdpunkt i ett land med en stark folkhemsbakgrund? Präglas enwp mindre av det, genom alla USA-baserade skribenter (konservativ/libertariansk bias?)? Paracel63 (diskussion) 10 mars 2024 kl. 14.08 (CET)
- Stort tack till @Larske för denna data. Jag håller med Paracel63 om att det onekligen är intressant att i grunden marxistiska ideologier, dvs socialism, kommunism och marxism, är så kraftigt dominerande i omnämnande på svWP. Det betyder att min upplevelse inte var grundlös eller vinklad. Däremot var den kanske inte korrekt uttryckt. Min undran avsåg kanske främst egalitära vänsterideologiska -ismer.
- Det kan diskuteras i vilken utsträckning feminism förespråkar jämlikhet i form av lika utfall som universellt rättviseideal, och således delar rättviseideal med stora delar av den politiska vänstern. Räknas även feminism in som ideologi med marxistisk, eller kanske snarare egalitär/vänster idégrund, så är vänsterideologiska referenser i närmast förkrossande majoritet bland WP:s artiklar. Vilket måste betraktas som märkligt givet det kapitalistiska samhällssystemets globala dominans, inklusive i Sverige, trots Sveriges förhållandevis stora inslag av offentligt producerade välfärdstjänster.
- Värt att notera är dock att det inte går att dra några säkra slutsatser om vinklingar eller framing utifrån statistiken. FWIlkens (diskussion) 10 mars 2024 kl. 16.26 (CET)
- En delförklaring kan vara just det kapitalistiska samhällssystemets globala dominans. Rörelser/grupper/idéer som vill åstadkomma förändring får eller tar sig ofta benämningar med "-ism" som slutled, medan de som företräder och förespråkar det dominerande samhällssystemet mera sällan kallas eller kallar sig kapitalister. Väldigt många av dem har artiklar i svWP utan att ordet "kapitalism" eller något annat "-ism-ord" används för att beskriva deras åsikter eller gärning (t.ex. familjen Wallenberg, Elon Musk, Timbro). För politiska partier som förespråkar kapitalism nämns detta sällan, i ställer kan de betecknas som "icke-socialistiska" (t.ex. Kristdemokraterna (Sverige)) Chandra Varena (diskussion) 10 mars 2024 kl. 17.15 (CET)
- Feminismen – eller snarare feminismerna – är ett intressant särfall. Antingen handlar det om en annan dimension än vänster/höger, eftersom den tenderar att vara könsbaserad. I praktiken har dock ofta feministisk aktivism blivit starkare i vänsterpolitiska grupperingar, eftersom dominerande delar av den andra vågens feminism arbetat utifrån den socialistiska premissen om "lika utfall" (se modeller som kvotering, radikalfeminism, kampen mot könsmaktsordningen och störtandet av patriarkatet), istället för den mer liberala idén om lika förutsättningar. Se även Anja Hirdmans tankar i Revolution på svenska: [ett vittnesseminarium] om jämställdhetens institutionalisering, politisering och expansion 1972 - 1976, omkring en statsfeminism med ganska djupa rötter. Resultatet kan möjligen studeras i Jämställdhetsparadoxen.
- Annars är det som andra nämner här svårt att dra tydliga växlar på omnämnanden av ett visst ord. Det är hur orden används som spelar roll. Och många definieras inte utifrån benämningar som är kopplade till status quo. Paracel63 (diskussion) 11 mars 2024 kl. 01.34 (CET)
- Intressant sammanställning. Men jag undrar om inte bilden blir lite skev. Om jag tolkar din sammanställning skulle ordet "socialist" komma med i listan. Om någon beskrivs som socialist i artikeltexten kommer personen med. Men om en person i stället beskrivs som liberal eller konservativ eller för den delen högerman så kommer det inte med i sammanställningen. Det gör ju visserligen inte vänsterman (vilket nog vanligen syftar på liberaler) heller, men hur som helst gissar jag att många av träffarna handlar om beskrivningar av personer. FBQ (diskussion) 10 mars 2024 kl. 19.16 (CET)
- Jag ser att både liberalis(m/t) och konservatis(m/t) hamnar ovanligt lågt, det beror troligen på att en person inte beskrivs som liberalist eller konservatist.FBQ (diskussion) 10 mars 2024 kl. 19.20 (CET)
Jag har jämfört svwp med enwp, dock med begränsning till artiklar i sv:Kategori:Levande personer respektive en:Category:Living people (enwp är för stort för att sökfunktionen ska kunna leverera resultat när man söker på samtliga artiklar på det sätt jag gjorde för svwp). Observera att sökning på detta sätt hittar allt som finns i wikitexten, även URL:er till källor och filnamn på använda bildfiler, men inte sådant som dyker upp i artikeln genom att det har inkluderats med hjälp av mallar eller moduler.
Resultatet framgår av följande tabell:
svwp/Levande personer (116 864 artiklar) |
enwp/Living people (1 084 277 artiklar) |
Antal enwp/Antal svwp 9,28 | ||
---|---|---|---|---|
<ism> | Antal artiklar | <ism> | Antal artiklar | |
socialis(m/t) | 1 093 | socialis(m/t) * | 22 000 | 20,13 |
feminis(m/t) | 993 | feminis(m/t) | 12 950 | 13,04 |
kommunis(m/t) | 739 | communis(m/t) | 13 381 | 18,11 |
rasis(m/t) | 545 | racis(m/t) | 11 147 | 20,45 |
nationalis(m/t) | 320 | nationalis(m/t) * | 4 300 | 13,44 |
konservatis(m/t) | 270 | conservatis(m/t) | 3 103 | 11,49 |
extremis(m/t) | 269 | extremis(m/t) | 3 427 | 12,74 |
kapitalis(m/t) | 243 | capitalis(m/t) | 4 905 | 12,77 |
marxis(m/t) | 230 | marxis(m/t) | 3 647 | 15,86 |
liberalis(m/t) | 226 | liberalis(m/t) | 2 591 | 11,46 |
islamis(m/t) | 170 | islamis(m/t) | 2 031 | 11,95 |
fascis(m/t) | 163 | fascis(m/t) | 2 452 | 15,04 |
populis(m/t) | 145 | populis(m/t) | 1 978 | 13,64 |
högerextremis(m/t) | 134 | right wing extremis(m/t) | 20 | 0,15 |
anarkis(m/t) | 86 | anarch(y/ism/ist) | 2 560 | 29,77 |
imperialis(m/t) | 44 | imperialis(m/t) | 1 149 | 26,11 |
libertarianis(m/t) | 37 | libertarianis(m/t) | 686 | 18,54 |
vänsterextremis(m/t) | 29 | left wing extremis(m/t) | 10 | 0,34 |
traditionalis(m/t) | 28 | traditionalis(m/t) | 699 | 24,96 |
sekularis(m/t) | 22 | secularis(m/t) | 823 | 37,41 |
pacifis(m/t) | 17 | pacifis(m/t) | 683 | 40,18 |
* Not: Timeout vid sökning på socialism och nationalism så det verkliga antalet artiklar för enwp är större än det redovisade.
Kvoten mellan antalet enwp-artiklar som har <ism>-ord och antalet svwp-artiklar som har <ism>-ord är mellan 11 och 40 för samtliga 21 undersökta <ism>-ord utom "vänsterextremism" och "högerextremism" (vilket kan beror på att jag inte har översatt dessa "ismer" korrekt) medan kvoten mellan antalet artiklar i "Living_people" och antalet artiklar i "Levande personer" är drygt 9. Det kanske har med artikelstorleken att göra, artiklarna i en:Category:Living people har i genomsnitt mer än dubbelt så mycket wikitext som artiklarna i sv:Kategori:Levande personer och ju större en artikel är desto större chans att det slinker in något <ism>-ord i artikeln. --Larske (diskussion) 10 mars 2024 kl. 18.11 (CET)
- @FWIlkens: Larskes kvantitativa jämförelser är intressanta och kan naturligtvis ses som en grund för diskussioner av olika slag. Men om man ska dra slutsatser rörande ämnesmässig eller saklig "balans" eller intresseövervikt/underskott krävs en helt annan kvalitativ analys av ämnen, vinklar och utformning. Det skapas varken saklighet eller balans genom att räkna hur ofta det mångdefinierde begreppet marxism nämns i förhållande till något annat mångdefiniterat begrepp som lyfts fram som någon form av motsats. Janders (diskussion) 10 mars 2024 kl. 18.36 (CET)
- Håller med @Janders här. Exempelvis så har Åsa-Nisse-marxism ingenting med marxism att göra, men fastnar i denna statistik. Gör man en genomgång av ex kapitalism så nämns oundvikligt ordet marxism med (som i vår artikel), eftersom det är en stor övergripande politisk teori... då blir det snett att försöka dra för många höga växlar på denna intressanta sökning. Adville (diskussion) 10 mars 2024 kl. 19.28 (CET)
- Det ser ut som det blivit samma problem här, en liberal kallas liberal och inte liberalist, en konservativ kallas konservativ, inte konservativist, det gör dessa ideologier underrepresenterade. Jag tänker att du iofs skrivit fel och att termerna liberal och konservativ är inkluderade, men, då jag inte tror att liberal omtalats så få som 226 gånger i biografier om levande personer tror jag inte det kan stämma. Sedan kan liberal och konservativ användas om annat än de politiska åskådningarna vilket ju åter gör resultatet vanskligt, men majoriteten av beläggen gäller nog ideologi. FBQ (diskussion) 10 mars 2024 kl. 21.14 (CET)
- Om man skulle använda liberal och konservativ i stället, skulle man få träffar på sammansättningar som socialliberal och anarkoliberal eller socialkonservativ också? FBQ (diskussion) 10 mars 2024 kl. 21.26 (CET)
- @FBQ, när jag gör sökningar direkt i sökrutan här ovan (och vidare till sidan med träffar där man kan precisera) så skriver jag ex " liberal " för att ha ett mellanslag före och efter så det inte finns någon bokstav där. Här missar jag då alla liberal-ord innan ett komma eller en punkt. Jag får då 3525 träffar. Mvh Adville (diskussion) 10 mars 2024 kl. 22.31 (CET)
- Det stämmer att den sökning jag gjorde bara hittar
liberalism
ellerliberalist
, antingen som hela ord eller som del av ord. Därmed missades allaliberal
som inte åtföljs av "ism" eller ist". Den sökning som ger 3 525 träffar på" liberal "
ger dock bara 446 träffar på svenskspråkiga Wikipedia med den begränsning till artiklar i Kategori:Levande personer som jag använde för alla mina sökningar vid jämförelsen med enwp. - -- Larske (diskussion) 10 mars 2024 kl. 23.04 (CET)
- Ja, jag gjorde sökningen, var förvånad att det blev så få träffar. Konservativ gav dock fler träffar, men då handlar det ju delvis om annan konservatism än politisk. Jag noterade då att en del talade om "liberala", hur är det med träffarna ovan, inkluderas "socialistiska"? FBQ (diskussion) 10 mars 2024 kl. 23.13 (CET)
- Är det de sökresultat som jag presenterade kl 13.54 (totalt) och 18.11 (begränsat till Kategori:Levande personer) som du menar "träffarna ovan"?
- I de sökningar som jag gjorde, med insource, räknas alla artiklar som innehåller
socialism
ellersocialist
(med eller utan versalt S) oavsett vad som eventuellt föregår eller följer därefter. Alltså räknas artiklar med såväl "socialistiska" som "exsocialisten", "ungsocialisten", "marknadssocialism", "kommunsocialism", "socialismo", "Socialismus" med mera. Även artiklar med referenser till exempelvis www.socialismtoday.org räknas. - -- Larske (diskussion) 10 mars 2024 kl. 23.36 (CET)
- Ja, jag menade främst levande personer. Ja, det slog mig att det gissningsvis handlar om omnämnanden av organisationer med socialism i namnet som drar upp träffresultaten. Jag tror inte vi har så mycket fler artiklar om personer med koppling till socialism. FBQ (diskussion) 11 mars 2024 kl. 08.58 (CET)
- @FBQ: För en något mer kvalitativ analys för att undersöka din gissning gjorde jag en undersökning om anledningen till sökträffarna på
socialism/socialist
i ett slumpmässigt urval om 50 av de 1 093 artiklarna om levande personer som kom med i sökresultatet. I tabellen nedan finns dessa 50 artiklar med en kommentar för var och en om anledningen till att de kom med i sökresultatet.
- @FBQ: För en något mer kvalitativ analys för att undersöka din gissning gjorde jag en undersökning om anledningen till sökträffarna på
- Ja, jag menade främst levande personer. Ja, det slog mig att det gissningsvis handlar om omnämnanden av organisationer med socialism i namnet som drar upp träffresultaten. Jag tror inte vi har så mycket fler artiklar om personer med koppling till socialism. FBQ (diskussion) 11 mars 2024 kl. 08.58 (CET)
- Det stämmer att den sökning jag gjorde bara hittar
- @FBQ, när jag gör sökningar direkt i sökrutan här ovan (och vidare till sidan med träffar där man kan precisera) så skriver jag ex " liberal " för att ha ett mellanslag före och efter så det inte finns någon bokstav där. Här missar jag då alla liberal-ord innan ett komma eller en punkt. Jag får då 3525 träffar. Mvh Adville (diskussion) 10 mars 2024 kl. 22.31 (CET)
- Om man skulle använda liberal och konservativ i stället, skulle man få träffar på sammansättningar som socialliberal och anarkoliberal eller socialkonservativ också? FBQ (diskussion) 10 mars 2024 kl. 21.26 (CET)
- Det ser ut som det blivit samma problem här, en liberal kallas liberal och inte liberalist, en konservativ kallas konservativ, inte konservativist, det gör dessa ideologier underrepresenterade. Jag tänker att du iofs skrivit fel och att termerna liberal och konservativ är inkluderade, men, då jag inte tror att liberal omtalats så få som 226 gånger i biografier om levande personer tror jag inte det kan stämma. Sedan kan liberal och konservativ användas om annat än de politiska åskådningarna vilket ju åter gör resultatet vanskligt, men majoriteten av beläggen gäller nog ideologi. FBQ (diskussion) 10 mars 2024 kl. 21.14 (CET)
- Håller med @Janders här. Exempelvis så har Åsa-Nisse-marxism ingenting med marxism att göra, men fastnar i denna statistik. Gör man en genomgång av ex kapitalism så nämns oundvikligt ordet marxism med (som i vår artikel), eftersom det är en stor övergripande politisk teori... då blir det snett att försöka dra för många höga växlar på denna intressanta sökning. Adville (diskussion) 10 mars 2024 kl. 19.28 (CET)
Artikel | Anledning till träff vid sökning efter socialism/socialist |
---|---|
Igor Angelovski | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Hans Falk (författare) | skrivit en avhandling om Socialistprästen H.F. Spak (1876–1926) |
Pär Axel Sahlberg | ordförande i International League of Religious Socialists |
Gérard Filoche | författare till bland annat Le socialisme est une idée neuve |
Nikola Karabatić | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Pia Olsen Dyhr | partiledare för Socialistisk Folkeparti |
Pavao Pervan | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Ana Tatisjvili | har i infoboxen en flagga med filnamnet Flag of the Georgian Soviet Socialist Republic.svg |
Evabritta Wallberg | har skrivit en artikel om Ungsocialistisk värnpliktsvägran vid seklets början |
Adnan Terzić | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Sheila Rowbotham | presenterad som socialistisk feminist |
Rebecca Ruiz | hennes föräldrar var medlemmar i det spanska socialistiska arbetarpartiet |
Joe Sakic | invandrare från Socialistiska republiken Kroatien |
Miguel Ángel Moratinos | representerar Spanska socialistiska arbetarpartiet |
Helle Degn | vicepresident för Socialist International Women och ordförande för OSSE:s socialistiska grupp |
Artur Mas | efterträdare (som regionpresident) till en tidigare ledare för den katalanska grenen av Spanska socialistiska arbetarpartiet |
Patrik Engellau | hans tro på socialismen "havererade" på 1970-talet |
Morten Bødskov | justitieminister i en koalitionsregering där bland andra Socialistisk Folkeparti ingick |
Choe Ryong-hae | först sekreterare i Kim Il-sungs socialistiska ungdomsförbund |
Július Hudáček | född i Socialistiska republiken Slovakien |
Idora Hegel | född i Socialistiska republiken Kroatien |
Ilir Meta | tidigare ordförande i Albaniens socialistparti, grundare av partiet Socialistiska rörelsen för integration |
Manuel Pinto da Costa | president för en socialistisk enpartistat |
Laurie Penny | tidningsintervjuad med rubriken Feminism, Socialism and the Meat Market: An Interview With Laurie Penny |
Jadranka Kosor | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Péter Vánky | född i Socialistiska republiken Rumänien |
Jean-Marc Ayrault | medlem av Socialistiska partiet (Frankrike) |
Blandine Kriegel | aktiv inom socialistpartiet |
Bajram Ajeti | född i Socialistiska autonoma provinsen Kosovo |
Raúl Castro | befattning inom Kubas socialistiska revolutions förenade parti |
Bajram Jashanica | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Dusan Umičević | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
László Andor | representerar Ungerns socialistiska parti |
Darijo Srna | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Rowan Williams | aktiv i en kristet socialistisk organisation |
Valdet Rama | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Borislav Cvetković | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Leonidas Aretakis | chefredaktör på oberoende socialistiska Flamman |
Nils-Eric Hennix | lämnade Moderaterna ... på grund av partiets ... alltmer socialistiska och "kulturmarxistiska" inriktning, författare till boken Demokrati – socialistisk eller frihetlig? |
Tomislav Nikolić | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Faton Peci | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Beatrix Campbell | skribent, talare och organisatör för den socialistiska feminismen |
Olivier Besancenot | en av referenserna pekar på World Socialist Web Site |
Enver Petrovci | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Sven Ove Hansson | författare till boken Leve socialismen! : värderingar inför 2000-talet |
Xi Jinping | hans tänkande om socialism med kinesiska förtecken för en ny tidsålder inskrivet som en del av statens officiella värdegrund i Kinas grundlag |
Xherdan Shaqiri | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Stine | född i Socialistiska republiken Makedonien |
Yllka Kuqi | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
Mirna Jukić | född i Socialistiska federativa republiken Jugoslavien |
- För 21 av dessa artiklar, alltså 42 procent, är den enda anledningen att de fastnade att artikelsubjektet har ett födelseland som har Socialistiska i namnet. Baserat på detta resultat i det slumpmässiga urvalet kan man uppskatta att omkring 460 av de 1 093 artiklarna är medräknade av just detta skäl, vilket jag menar bekräftar din gissning (om man tillåter sig att se födelselandsnamn som ett "organisationsnamn som omnämns").
- --Larske (diskussion) 11 mars 2024 kl. 13.32 (CET)
- Aha, tack! Jo, jag tänkte på landsnamn också men trodde inte att de var så dominerande varför jag in nämnde dem i mitt inlägg. FBQ (diskussion) 11 mars 2024 kl. 14.11 (CET)
Påminnelse - Wikimedia Foundation banner fundraising community call imorgon
[redigera | redigera wikitext]Kära alla,
Som tidigare nämnts kommer vi att hålla ett community call i morgon där ni kan ställa frågor och lämna kommentarer om den kommande insamlingskampanjen för Wikimedia Foundations banner.
Du hittar alla detaljer på sidan för community-samarbete.
Vi ser fram emot att träffa dig där.
Bästa hälsningar, JBrungs (WMF) (diskussion) 11 mars 2024 kl. 11.08 (CET)
Grattis!
[redigera | redigera wikitext]I morgon är källkritikens dag, och då delas källkritikpriset Det gyllene förstoringsglaset ut. I år har "wikipedianen" blivit hederspristagare,[3] så hissa flaggan och fira med något extra gott imorgon! LittleGun (diskussion) 12 mars 2024 kl. 08.39 (CET)
- Glädjande att kollektivets resultat uppmärksammas genom att individens insats hedras! FWIlkens (diskussion) 12 mars 2024 kl. 09.17 (CET)
- Jubel och hurra, och stort grattis till alla inblandade! Även om vi inte är hederspristagare kommer vi att få tårta och diplom i Wikipedianens namn, så den som kan och vill är välkommen till kontoret på Birger Jarlsgatan 57C i Stockholm 9.00 imorgon (onsdag). För den som inte har vägarna förbi Stockholm är det ett onlineevent 14.30-16.30 imorgon med presentationer och samtal om källkritik. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 12 mars 2024 kl. 09.44 (CET)
Blänkare om Bildminnenskrivstuga
[redigera | redigera wikitext]Blänkare om att Nordiska museet bjuder in till en skrivstuga tisdag 9 april för att fira att 100 000 Bildminnen går in i nästa fas. Läs mer och anmäl er på wikiträffsidan. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 12 mars 2024 kl. 09.49 (CET)
Förändring på SFFR
[redigera | redigera wikitext]På SFFR har förslag till förenkling genomförts. Med det försöker man tydligare redan vid raderingsdiskussonen ta om hand vad som ska hända vid ett avslut. Jag tycker inte det är en förenkling. In och tyck till! Wikipediadiskussion:Sidor föreslagna för radering.LittleGun (diskussion) 12 mars 2024 kl. 15.08 (CET)
Mobilanpassning till mall:Sidoruta begrepp
[redigera | redigera wikitext]Hej. Finns det någon CSS-kunnig här som kan fixa mall:Sidoruta begrepp så denna blir mobilanpassad? Blockhaj (diskussion) 12 mars 2024 kl. 23.08 (CET)
- Vad exakt är det som behöver göras? Sabelöga (diskussion) 13 mars 2024 kl. 01.13 (CET)
- Se skyddsmask i mobilvy som exempel. Allt text i introt trycks ihop till en rad bokstäver i förmån för mallen. Blockhaj (diskussion) 13 mars 2024 kl. 03.46 (CET)
Skriva om författare
[redigera | redigera wikitext]På onsdag ska jag träffa en grupp glada pensionärer som vill börja skriva på Wikipedia om författare i Västmanland. Vad tror ni om det här upplägget:
- Be dem gå med i Wikipedia:Projekt svensk litteratur. Där kan vi planera och diskutera artiklar vi jobbar med. Jag tänker att vi förändrar projektsidan så den liknar Wikipedia:Projekt kvinnor/Kvinnliga författare.
- Skriva artiklar liknande Mats Strandberg (författare)
- Använda kategorierna Svenska författare och Författare från Västmanland
- Be dem skriva i sina sandbox:ar, och flytta dem till sin plats när de känner sig klara med dem, och de har ordentligt med källor.
Vad mer ska jag tänka på?
Hockew (diskussion) 5 mars 2024 kl. 09.57 (CET)
- Låter som ett föredömligt initiativ. Själv brukar jag då och då glömma att lägga till
{{STANDARDSORTERING:Efternamn, Förnamn}}
när jag skapar biografier. Kategorier ska förstås läggas till efter flytt, alternativt omges med<!-- -->
innan flytt, men det har du säkert koll på. Annars tror jag det mesta löser sig. Vill man inte in i wikidata och pilla så kommer det ju ordnas när artiklarna patrulleras. Lycka till! Draken Bowser (diskussion) 8 mars 2024 kl. 13.13 (CET)- Tackar! Andra träffen med gänget idag. Ska bli spännande och se hur många som dyker upp på biblioteket :) Hockew (diskussion) 14 mars 2024 kl. 09.13 (CET)
Utformning av ingressen för Karl XII
[redigera | redigera wikitext]Det pågår en diskussion på Diskussion:Karl XII#Stupad i strid om hur vi bör utforma ingressen för framför allt honom, men även andra krigarkonungar som dött på slagfältet. Det vore bra om fler skulle vilja delta. Märk att detta är en blänkare, någon diskussion bör inte äga rum här! / TernariusDisk 13 mars 2024 kl. 07.42 (CET)
- Haha, det här var som att sätta fyr på en hel tändsticksask full med tändstickor. Kul!
- Alla som någonsin gjort det vet vad jag menar. FWIlkens (diskussion) 13 mars 2024 kl. 22.07 (CET)
- Jag vet inte om jag håller med. Sätta fyr på en ask med tändstickor har jag nog gjort som barn, men jag har vuxit från det både konkret och abstrakt. Jag som lade mig i blev faktiskt positivt överraskad, även om det fanns mycket uppfattningar i ämnet kändes det som diskussionen har hållits saklig. Man kan givetvis hävda att diskussionerna tar fokus från artikelskrivande men ibland behövs diskussioner för att artiklarna skall bli bra.FBQ (diskussion) 14 mars 2024 kl. 16.11 (CET)
- Jag håller med dig! Jag menade att själva diskussionen var underhållande för mig (just för att den var saklig och konstruktiv) och uppenbarligen engagerar ämnet. Sedan kan man fundera på varför just detta ämne skapar ett så uppflammande engagemang. Jag har mina funderingar, men det är för en annan dag. FWIlkens (diskussion) 14 mars 2024 kl. 20.46 (CET)
- Det är inte omöjligt att också göra intressant; jag har precis slagit vad om att dessa funderingar missar grovt. LittleGun (diskussion) 14 mars 2024 kl. 21.29 (CET)
- Jag håller med dig! Jag menade att själva diskussionen var underhållande för mig (just för att den var saklig och konstruktiv) och uppenbarligen engagerar ämnet. Sedan kan man fundera på varför just detta ämne skapar ett så uppflammande engagemang. Jag har mina funderingar, men det är för en annan dag. FWIlkens (diskussion) 14 mars 2024 kl. 20.46 (CET)
- Jag vet inte om jag håller med. Sätta fyr på en ask med tändstickor har jag nog gjort som barn, men jag har vuxit från det både konkret och abstrakt. Jag som lade mig i blev faktiskt positivt överraskad, även om det fanns mycket uppfattningar i ämnet kändes det som diskussionen har hållits saklig. Man kan givetvis hävda att diskussionerna tar fokus från artikelskrivande men ibland behövs diskussioner för att artiklarna skall bli bra.FBQ (diskussion) 14 mars 2024 kl. 16.11 (CET)
Hur titulerar man platser med samma namn?
[redigera | redigera wikitext]Jag hittade ett par platser i Sydamerika med dåliga robotgenererade namn och jag tänkte ta och flytta de till bättre namn. Det jag undrar är hur jag ska döpa om de. Om man tar exempel från Montenegro (olika betydelser) så finns kommuner som heter Montenegro i både Colombia och Brasilien. Ska jag döpa de till Montenegro, Colombia (Kommun) eller ska jag inkludera departamentet så att det blir Montenegro, Quindio (Kommun)? Om det endast finns ett ställe i landet med det namnet, är det då verkligen növändigt att ha kommun inom parenteser eller kan man skriva då Plats, Colombia? TheodorTheTheo (diskussion) 14 mars 2024 kl. 12.49 (CET)
- Ett tips är att kolla Wikipedia:Särskiljning, om du inte redan har gjort det. Jag kan även tipsa om att kika in på Wikipedia:Projekt alla platser-städning, som håller på med städning av just dessa robotartiklar. Men har du tänkt slå ihop orts- och kommunartiklarna? Annars behövs väl både särskiljningen kommun/ort och Colombia/Brasilien? Men om det endast finns en plats med samma namn i ett land räcker det med särskiljningen Montenegro, X-land.
- Så här skulle jag ha kallat artiklarna om det ska vara en för orten och en för kommunen:
- jssfrk (d|b) 14 mars 2024 kl. 13.56 (CET)
Blockningar
[redigera | redigera wikitext]Jag har problem med en ip-adress som är blockerad på Wikipedia. Är det någon här som vet hur det funkar? Hockew (diskussion) 14 mars 2024 kl. 16.13 (CET)
- Ip-adresser blockeras aldrig permanentat utan bara en viss tid, är det återkommande klotter blir det ofta en längre blockering. Blockeringen låtar dig ofta logga in och redigera från konton som skapats på en annan ip-adress. Är man på en företag eller tex skola, kommun eller liknade delas ofta ip-adressen av hela verksamheten. Det underlättar om du berättar vilken ip-adress du har problem med.--AleWi (diskussion) 14 mars 2024 kl. 16.32 (CET)
- IP 31.13.191.0/24 Hockew (diskussion) 14 mars 2024 kl. 16.39 (CET)
- Jag såg du jobbar på bibliotek... därför gjorde jag så du är undantagen ip-blockeringar, för det kan hända nästa gång du redigerar igen, om det eller ett annat ip är blockerat på nytt. Nu skall det inte vara några problem. Mvh Adville (diskussion) 14 mars 2024 kl. 16.44 (CET)
- IP 31.13.191.0/24 Hockew (diskussion) 14 mars 2024 kl. 16.39 (CET)
- @Hockew Från våra kurser med bibliotekarier för några år sedan finns följande korta bit om blockerad IP nedskrivet, det kanske hjälper lite. Hittar du nånting annat nyttigt på den sidan är det bara att du tar för dig, eller hojta om du har några andra frågor eller funderingar. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 14 mars 2024 kl. 17.09 (CET)
- Tack så mycket Adville och Axel! Hockew (diskussion) 15 mars 2024 kl. 08.02 (CET)
Global ban proposal for Slowking4
[redigera | redigera wikitext]Hello. This is to notify the community that there is an ongoing global ban proposal for User:Slowking4 who has been active on this wiki. You are invited to participate at m:Requests for comment/Global ban for Slowking4 (2). Thank you. Seawolf35 (diskussion) 15 mars 2024 kl. 05.10 (CET)
- Here is his edits on Swedish Wikipedia so users here can look up his edits behavior here. (svarar på engelska nu, vet inte vad praxis är). TJ Lusitanias (diskussion) 15 mars 2024 kl. 06.17 (CET)
- "his" should be "this users" since I don't know this users gender. TJ Lusitanias (diskussion) 15 mars 2024 kl. 07.57 (CET)
- Osett vad konflikten handlar om, så verkar användarens bidrag behöva lite tillsyn, då bildtexter lagts till av någon som uppenbarligen inte kan svenska. Inte tokigt överallt, men... 213.112.54.246 16 mars 2024 kl. 06.36 (CET)