Juan Bautista Augurio Perera
Nom original | (es) Augurio Perera |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 1822 Manresa (Bages) |
Mort | 1890 ↔ dècada del 1940 |
Activitat | |
Ocupació | tennista |
Esport | tennis |
Juan Bautista Augurio Perera (Manresa, 1822 – ?, després de 1889)[1][2] fou un esportista i home de negocis nascut a Catalunya i naturalitzat a Anglaterra,[2] considerat l'inventor, juntament amb el seu amic el major Harry Gem (Thomas Henry Gem), del tennis.[3]
Biografia
[modifica]La biografia del major Gem és molt coneguda. En canvi no hi ha gaires dades publicades de Juan Bautista Perera. Per la seva declaració a la carta de naturalització, se sap que va néixer a Manresa el 1822.[1][4] Es va traslladar a Anglaterra amb els seus pares, Auguri i Francisca, a l'edat de quatre anys, el 1826.[5] Va viure amb la família a Londres durant deu anys, fins que es van traslladar a Birmingham el 1836.[2] Perera, amb 17 anys, després que la resta de la família es traslladés a Manchester el 1839,[6] va romandre a la regió central establert a Edgbaston, prop de Birmingham, fent-se càrrec d'una societat fundada pel seu pare que importava mercaderies espanyoles. Finalment va adoptar la nacionalitat anglesa el 1856, escrivint el següent memorial en la petició de naturalització:[7]
« | The Memorial of Juan Bautista Augurio Perera. humbly sheweth.. That your memorialist is a natural born subject of the Kingdom of Spain.. That he is of the age of thirty four years.. That he has resided in England for thirty years, viz. in London until the year 1836 and at Birmingham since that time. | » |
Perera i Gem havien començat a jugar al joc de pilota al camp de croquet existent en els jardins de la casa d'en Perera i es van dedicar a redactar les regles per a un nou joc anomenat al principi "en anglès": 'pelota' i posteriorment ‘lawn rackets’, donant gran importància a l'atletisme així com a la simplicitat del joc. El primer partit es va jugar al jardí de la residència d'en Perera a Edgbaston cap a l'any 1865.[8]
El 1872 Perera i Gem es van traslladar a Leamington Spa on van establir un club per jugar el seu nou joc,(canviant finalment el nom per 'lawn tennis'), als jardins del Manor House Hotel, davant la nova llar de Perera a Avenue Road. Perera va marxar de Leamington tres anys després de la mort de Gem al 1881 i es desconeix la seva vida a partir d'aquesta data .[8][9]
El veritable inventor tennis
[modifica]La invenció del tennis s'atribueix tradicionalment al major Walter Clopton Wingfield, que el 1874 va publicar les regles d'un joc al que va anomenar Sphairistike . Així està escrit a l'estàtua de Wingfield situada a la seu de la "Lawn Tennis Association"
Ara se sap que Gem i Perera havien creat un club de tennis organitzat abans d'aquesta data (a Leamington Spa el 1872), quan ja havien estat jugant al joc en privat durant una dècada o més.[3]
Tot i així, se sap molt menys sobre la vida de Perera que sobre la del el seu amic i pioner de tennis Harry Gem, amb una vida que està ben documentada com a figura prominent en diversos esdeveniments de la societat de Birmingham.
Però de fet, el més important, és que el propi Gem en una carta al diari The Field al novembre de 1874, acredita àmpliament Perera com a autor del desenvolupament del joc de tennis sobre herba.[10]
Joc de pilota a Barcelona
[modifica]En el cas d'un origen barceloní d'en Perera, caldria determinar les possibles influències dels jocs de pilota autòctons en el desenvolupament del lawn-tennis.
Hi ha algun estudi que tracta aquest tema amb certa profunditat, citant nombrosos documents d'autors famosos (Alfons X de Castella - que va prohibir el joc de pilota, amb pena de presó, Erasme de Rotterdam, Rabelais, Calderón de la Barca, Baltasar de Castiglione, Scaino…).[11]
Un dels testimonis més importants, pel que fa als detalls, és el de Lluís Vives (1493-1540). Vives escrigué una comparació entre el jeu de paume (jugat amb pilotes dures i raquetes amb encordat de budell) i el nostre joc de pilota (semblant al de la pilota valenciana actual i jugat amb "pilotes de vent"[12] colpejades amb el palmell de la mà).[13]
Segons un llibre de 1840, a Barcelona hi havia un local per a "jocs de pilota". No queda clar quina mena de joc o jocs s'hi jugaven.[14]
Possibles familiars a Barcelona
[modifica]- El 1871 va morir a Sarrià l'industrial Joan Bautista Perera. Va posar en marxa la mina de carbó de Sant Joan de les Abadesses i fou el promotor de diverses línies de ferrocarril en projectes que no varen reeixir. Probablement és el mateix J.B. Perera que fou cònsol de l'Uruguai a Barcelona.[15]
- Aparentment Juan Bautista Perera tenia dos germans (José Manuel i José Antonio), segons consta en la signatura de l'acta de constitució d'una societat (potser "El Veterano", companyia de ferrocarrils).[16][17] És possible que els Perera esmentats fossin parents sense ser germans (o, que no fossin parents en absolut). No sembla impossible pensar que Juan Bautista Augurio Perera fos fill d'un dels tres Perera citats.
- Una altra referència sobre un Joan Bautista Perera és la del besavi (per via materna) de l'escriptor Ignasi Agustí.[18]
- Segons Kirsty Hooper, Auguri és un nom molt poc corrent, però resulta que és un dels patrons de Tarragona, és a dir, qu hi podria haver algun tipus de relació amb Tarragona o el seu entorn.
Vegeu també
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 CORRAL, PEDRO «Joc de patriotes». EL PAÍS, 16-08-2017.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Hooper, pp.6-8
- ↑ 3,0 3,1 Tyzack, Anna, The True Home of Tennis Country Life, 22 June 2005
- ↑ Hooper, p.11
- ↑ Hooper, Kirsty (2013). 'Juan Bautista Luis Augurio PERERA, co-founder of Lawn Tennis', p.6: http://www.kirstyhooper.net/AugurioPerera.pdf
- ↑ Hooper, p.8
- ↑ Heiner Gillmeister. Tennis: a cultural history. Continuum International Publishing Group, 6 agost 1998, p. 178–. ISBN 9780718501952 [Consulta: 24 abril 2011].
- ↑ 8,0 8,1 Rowley, Andrew, "Gem, Thomas Henry (1819–1881)", Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004, accessed 10 July 2007
- ↑ «Tennis» (en anglès). Encyclopædia Britannica, 2003.
- ↑ Osman, Arthur "Lawn tennis remembers its founding fathers", The Times, Thursday 10 June 1982
- ↑ Història del "jeu de paume".
- ↑ Pere Labernia. Diccionari de la llengua catalana ab la correspondencia castellana y llatina,2. Espasa Germans, 1865, p. 343– [Consulta: 26 abril 2011].
- ↑ Juan Luis Vives. Diálogos de Juan Luis Vives. por la Viuda de Barco Lopez, 1817, p. 352–.
- ↑ Fernando Patxot. Manual del viajero en Barcelona. Impr. de Francisco Oliva, 1840, p. 181– [Consulta: 27 abril 2011].
- ↑ Manuel Saurí i Crespí; José Matas. Manual histórico-topográfico estadístico y administrativo ó sea Guía general de Barcelona. Editorial MAXTOR, 2004, p. 205–. ISBN 9788497611411 [Consulta: 22 abril 2011].
- ↑ Cecilio Zubillaga Perera; Ramón Querales. Cecilio Zubillaga Perera. Academia Nacional de la Historia, 1988 [Consulta: 22 abril 2011].
- ↑ Pere Pascual. Los caminos de la era industrial: la construcción y financiación de la red ferroviaria catalana, 1843-1898. Edicions Universitat Barcelona, 1999, p. 50–. ISBN 9788483381205 [Consulta: 22 abril 2011].
- ↑ J.Baptista Perera besavi d'Ignasi Agustí.(castellà)