Ero sivun ”Perussuomalaiset” versioiden välillä
[arvioimaton versio] | [katsottu versio] |
Poistettu sisältö Lisätty sisältö
p Käyttäjän 80.95.137.217 muokkaukset kumottiin ja sivu palautettiin viimeisimpään käyttäjän Matthäus Gehägeberg tekemään versioon. |
|||
(34 välissä olevaa versiota 17 käyttäjän tekeminä ei näytetä) | |||
Rivi 23:
| jäsenmäärä = n. 15 700 (2021) {{nousua}} <ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/tallaisia-ovat-suurimpien-puolueiden-jasenet-mtv-uutiset-selvitti-iat-ja-sukupuolen-keskustalla-sdp-lla-ja-vihreilla-selvat-erityispiirteensa/8199760#gs.7he2lj | Nimeke = Tällaisia ovat suurimpien puolueiden jäsenet: MTV Uutiset selvitti iät ja sukupuolijakauman – keskustalla, SDP:llä ja vihreillä selvät erityispiirteensä | Julkaisu = MTV Uutiset | Ajankohta = 27.7.2021 | Viitattu = 3.8.2021}}</ref>
| kansanedustajia = {{Koostumuspalkki yksi|45|200|{{Ps-väri}}}} ([[Eduskuntavaalit 2023|2023]])
| meppejä = {{Koostumuspalkki yksi|
| kunnanvaltuutettuja = {{Koostumuspalkki yksi|1351|8859|{{Ps-väri}}}} ([[Kuntavaalit 2021|2021]])
| aluevaltuutettuja = {{Koostumuspalkki yksi|155|1379|{{Ps-väri}}}} ([[Suomen aluevaalit 2022|2022]])
Rivi 38:
}}
'''Perussuomalaiset r.p.''' ({{k-sv|Sannfinländarna r.p.}}), lyhenne '''PS'''<ref name=kotus>{{Verkkoviite |osoite=https://kielitoimistonohjepankki.fi/ohje/262 |nimeke=Puolueiden nimet ja lyhenteet |julkaisu=Kielitoimiston ohjepankki |ietf-kielikoodi=fi}}</ref> on [[Suomi|suomalainen]] [[kansalliskonservatismi|kansalliskonservatiivinen]] ja [[arvokonservatismi|arvokonservatiivinen]] puolue.<ref name="party" /> Puolueen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2021 lähtien [[Riikka Purra]].<ref>{{Verkkoviite |osoite=https://www.verkkouutiset.fi/riikka-purrasta-psn-puheenjohtaja-toista-kierrosta-ei-tarvittu/ |nimeke=Riikka Purrasta PS:n puheenjohtaja – toista kierrosta ei tarvittu |tekijä=Schauman, Satu |ajankohta=2021-08-14 |viitattu=2021-08-15 |ietf-kielikoodi=fi}}</ref> Puolueella on 46 kansanedustajaa [[eduskunta|eduskunnassa]],
Perussuomalaiset kuvaa itsensä [[Suomalainen nationalismi|isänmaallisena]] ja [[Kristillissosiaalisuus|kristillissosiaalisena]] puolueena, joka korostaa kansallista etua. Puolue korostaa arvoissaan suomalaisuutta, oikeudenmukaista yhteiskuntaa, vähäosaisten auttamista, kansan puolustamista ja suoraa puhetta.<ref name="arvot">{{Verkkoviite | Osoite = https://www.perussuomalaiset.fi/tietoa-meista/arvomaailmamme/ | Nimeke = Arvomaailmamme: Periaateohjelma 2018 | Julkaisu = Perussuomalaiset | Ajankohta = 2018 | Viitattu = 4.1.2022 }}</ref>
Rivi 52:
Puolueen peruselementtejä ovat olleet kansallismielisyys, EU-kriittisyys sekä eliitinvastaisuus.<ref name="JS23">Jokisipilä 2021, s. 23</ref> Perussuomalaisten nousua on pidetty osoituksena voimakkaasti eroavan aatepohjan ja tyylin menestymismahdollisuudesta. Puolue on haastanut perinteisiä valtapuolueita ja osoittanut, etteivät nämä ole kaikilta osin kyenneet vastaamaan yhteiskunnan muutoksiin.<ref name="js2021">Jokisipilä 2021, s. 11</ref> Erityisesti [[Timo Soini]]n kaudella puolueessa vaikutti [[Vennamolaisuus|vennamolainen]] perinne, jonka vuoksi puolue oli alkujaan lähellä [[Suomen Maaseudun Puolue]]tta.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://politiikasta.fi/populismin-evoluutio-suomessa/ | Nimeke = Populismin evoluutio Suomessa | Julkaisu = Politiikasta | Tekijä = Marie Cazes | Ajankohta = 21.12.2019 | Viitattu = 5.4.2022 }}</ref>
Perussuomalaisten sijoittumisesta puoluekenttään on esitetty keskenään erilaisia ulkopuolisia arvioita. Kun [[Jussi Halla-aho]]sta tuli puolueen puheenjohtaja vuonna 2017, useat suomalaiset ja ulkomaiset politiikan tutkijat sekä media ovat luokitelleet perussuomalaiset [[laitaoikeisto]]laiseksi, [[Radikaali oikeisto|radikaalioikeisto]]laiseksi tai [[Oikeistopopulismi|oikeistopopulistiseksi]] puolueeksi.<ref name=radikaalioikeistolaisuus><ul><li>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.vaalitutkimus.fi/report/raportti/perussuomalaiset-eurooppalaisessa-vertailussa/ | Nimeke = Eduskuntavaalitutkimus 2019 | Tekijä = Elina Kestilä-Kekkonen ja Josefiina Sipinen | Ajankohta = 2020 | Julkaisu = Vaalitutkimus | Julkaisija = Suomen kansallinen vaalitutkimuskonsortio | Viitattu = 22.1.2024 }}</li><li>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.hs.fi/politiikka/art-2000008187106.html | Nimeke = Perussuomalaisten puheenjohtajakisassa ei ole kyse linjasta: Puolue on nyt populistisen sijaan pikemminkin radikaalioikeistolainen, sanoo tutkija | Tekijä = Anni Keski-Heikkilä | Ajankohta = 14.8.2021 | Julkaisu = Helsingin Sanomat | Viitattu = 22.1.2024 }}</li><li>{{Kirjaviite | Tekijä = Widfeldt, Anders (toim. Rydgren, Jens) | Nimeke = The Oxford Handbook of the Radical Right | Luku = The Radical Right in the Nordic Countries | Vuosi = 2018 | Sivu = 771–773, 780–781 | Julkaisupaikka = | Julkaisija = Oxford University Press | Suomentaja = | Tunniste = ISBN 9780190274559 }}</li><li>{{Verkkoviite | Osoite = https://ulkopolitist.fi/2021/04/26/essee-oikeistoradikalismi-on-valtavirtaistunut-euroopassa-ja-se-on-arvokas-oppitunti-yhteiskuntamme-tilasta/ | Nimeke = Essee: Oikeistoradikalismi on valtavirtaistunut Euroopassa – ja se on arvokas oppitunti yhteiskuntamme tilasta | Tekijä = Riku Löf | Ajankohta = 26.4.2021 | Julkaisu = The Ulkopolitist | Viitattu = 22.1.2024 }}</li><li>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000005409340.html | Nimeke = Kansainvälinen tutkija tietää, mistä populismi kumpuaa ja varoittaa nyt perussuomalaisten kehityksestä: ”Yhä selvemmin radikaalioikeiston puolue” | Tekijä = Heikki Aittokoski | Ajankohta = 15.10.2017 | Julkaisu = Helsingin Sanomat | Viitattu = 22.1.2024 }}</li><li>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.iltalehti.fi/ulkomaat/a/50cc9484-a885-44f0-988f-d7eb4684661e | Nimeke = Suomen hallituspohja nousi otsikoihin maailmalla – ”Laitaoikeisto neuvottelee liittymisestä” | Tekijä = Anne Salminen | Ajankohta = 28.4.2023 | Julkaisu = Iltalehti | Viitattu = 22.1.2024 }}</li><li>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.bbc.com/news/world-europe-65926194 | Nimeke = Finns Party: Far-right set for key role in new Finnish coalition | Tekijä = Alys Davies | Ajankohta = 16.6.2023 | Julkaisu = BBC News | Viitattu = 22.1.2024 }}</li></ul></ref> Historiantutkija [[Oula Silvennoinen]] (vihr.) katsoo, että Halla-ahon puheenjohtajuuden jälkeen Perussuomalaisista tuli fasistinen puolue.<ref name=":8" />
Perussuomalaiset pitää kristittyjen kulttuuriperimää tärkeänä.<ref>https://www.seurakuntalainen.fi/uutiset/perussuomalaisten-puheenjohtaja-riikka-purra-ammentaa-politiikkaan-vastoinkaymisistaan-ja-niista-selviytymisesta/</ref>
== Historia ==
Rivi 279 ⟶ 281:
== Kannattajakunta ==
[[Tiedosto:Perussuomalaiset Hakaniemen torilla.jpg|right|thumb|Perussuomalaiset Hakaniemen torilla Helsingissä elokuussa 2010.]]
=== Tyypillinen kannattaja ===
Perussuomalaisten tyypillinen kannattaja on mies, suomenkielinen ja iältään alle eläkeiän. Hänellä on todennäköisemmin perusasteen kuin keski- tai korkea-asteen koulutus ja hän ei ole suurituloinen. Tyypillinen kannattaja samastuu [[työväenluokka|työväenluokkaan]] tai alempaan [[keskiluokka|keskiluokkaan]], eikä oman ammattiryhmän etu ole keskeinen puoluevalinnan kriteeri. Hän ei ole mielipiteiltään vasemmistolainen ja asuu todennäköisemmin taajaan asutussa tai kaupunkimaisessa kunnassa. Lisäksi hän suhtautuu myönteisesti [[kristilliset arvot|kristillisiin arvoihin]], mutta nuivasti [[ympäristönsuojelu|ympäristönsuojeluun]] ja [[monikulttuurisuus|monikulttuurisuuteen]].<ref>{{Verkkoviite | Tekijä=Samu Kurri, Maria Löfberg, Ilkka Ruostetsaari | Nimeke=Pääministerivaalit polarisaation aikakaudella: Eduskuntavaalitutkimus 2023 | Vuosi=2024 | Julkaisija=Tampereen yliopiston yhteiskuntatutkimuksen instituutti | Julkaisupaikka=Eduskuntavaalitutkimus-sarja | Tiedostomuoto=PDF | Osoite=https://www.vaalitutkimus.fi/wp-content/uploads/2024/05/Paaministerivaalit-polarisaation-aikakaudella-Eduskuntavaalitutkimus-2023.pdf | Kieli=fi | Viitattu=18.5.2024 | Sivu=157 }}</ref>
=== Poliittinen nelikenttä ===
Vuonna 2009 tehdyn tutkimuksen mukaan perussuomalaisten kannattajia on hankala sijoittaa [[Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus|vasemmisto–oikeisto-akselille]], koska mielipiteiden hajonta on suurta<ref name=":0">{{Verkkoviite|Osoite=http://yle.fi/uutiset/talous_ja_politiikka/2009/02/perussuomalaiset_nakertavat_keskustan_kannatusta_555161.html|Nimeke=Perussuomalaiset nakertavat keskustan kannatusta}}</ref>. Asteikolla 1–10, jossa 1 on äärimmäinen [[vasemmisto]] ja 10 äärimmäinen [[oikeisto]], perussuomalaisten kannattajat saivat arvon 5,4, kun suomalaisten keskiarvo oli 5,5<ref name=":0" />. [[Kunnallisalan kehittämissäätiö]]n vuonna 2015 julkaisemassa tutkimuksessa perussuomalaisten kannattajista 38 prosenttia sijoitti itsensä [[poliittinen keskusta|keskustaan]], 33 prosenttia oikeistoon ja 12 prosenttia vasemmistoon<ref name=":4" />. [[arvoliberalismi|Arvoliberaalisuus]]−[[arvokonservatismi|arvokonservatiivisuus]]-ulottuvuudella arvokonservatiiveja oli 36 prosenttia, arvoliberaaleja 22 prosenttia ja keskelle asettuvia 28 prosenttia<ref name=":4" />. Tutkimuksen mukaan kiteytyksenä puolueen kannattajien kannoista voidaan sanoa, että perussuomalaiset on [[keskusta-oikeisto]]lainen puolue<ref name=":4">{{Verkkoviite | Osoite = https://web.archive.org/web/20171024215152/http://www.kaks.fi/sites/default/files/Puolueet%20vasemmisto-oikeisto%20ja%20arvoliberaali%20%E2%80%93konservatiivi%20-janoilla.pdf | Nimeke = Puoleet vasemmistoo–oikeisto ja arvoliberaali–arvokonservatiivi -janoilla| Julkaisija = Kunnallisalan Kehittämissäätiö| Julkaisu = KAKS.fi | Ajankohta = 29.3.2015 | Viitattu = 12.6.2017}}</ref>.
Rivi 332 ⟶ 336:
! colspan=2| Kannatus
! rowspan=2| Paikat
! rowspan=2| +/
! rowspan=2| Hallitus
|-
Rivi 344 ⟶ 348:
| align="center" | {{Koostumuspalkki yksi|1|200|{{Ps-väri}}}}
| {{Nousua}} 1
| align="center" {{ei|
|-
! [[Eduskuntavaalit 2003|2003]]
Rivi 351 ⟶ 355:
| align="center" | {{Koostumuspalkki yksi|3|200|{{Ps-väri}}}}
| {{Nousua}} 2
| align="center" {{ei|
|-
! [[Eduskuntavaalit 2007|2007]]
Rivi 358 ⟶ 362:
| align="center" | {{Koostumuspalkki yksi|5|200|{{Ps-väri}}}}
| {{Nousua}} 2
| align="center" {{ei|
|-
! [[Eduskuntavaalit 2011|2011]]
Rivi 365 ⟶ 369:
| align="center" | {{Koostumuspalkki yksi|39|200|{{Ps-väri}}}}
| {{Nousua}} 34
| align="center" {{ei|
|-
! [[Eduskuntavaalit 2015|2015]]
Rivi 380 ⟶ 384:
| align="center" | {{Koostumuspalkki yksi|39|200|{{Ps-väri}}}}
| {{Nousua}} 1
| align="center" {{ei|
|-
! [[Eduskuntavaalit 2023|2023]]
Rivi 531 ⟶ 535:
|-
! rowspan=2|Vaalit
! colspan=2|
! rowspan=2|Paikat
! rowspan=2|+/
|-
! Äänet
Rivi 573 ⟶ 577:
| align="center" | {{Koostumuspalkki yksi|2|13|{{ps-väri}}}}
| {{muuttumaton}} 0
|-
![[Suomen europarlamenttivaalit 2024|2024]]
|align=right|139 019
|align=right|7,6 %
|align=center|{{koostumuspalkki yksi|1|15|{{ps-väri}}}}
|{{laskua}} 1
|}
Rivi 579 ⟶ 589:
|-
! rowspan=2|Vaalit
! colspan=2|
! rowspan=2|Paikat
! rowspan=2|+/
|-
! Äänet
Rivi 634 ⟶ 644:
! rowspan=2|Vaalit
! rowspan=2|Ehdokas
! colspan=2|
|-
! Äänet
Rivi 672 ⟶ 682:
! style="background:#e3e3e3" colspan=2 | Äänet
|-
| 155
| align=right | 206 638
Rivi 788 ⟶ 798:
* [[Jaana Strandman]] (2023–)
* [[Joakim Vigelius]] (2023–)
{{Palstoitus loppuu}}
Rivi 849 ⟶ 858:
* [[Veikko Vallin]] (2019–2023)
* [[Jussi Wihonen]] (2019–2023)
* [[Timo Vornanen]] (2023–2024<sup>→[[Luettelo kansanedustajista#Eduskuntaryhmä Timo Vornanen|EkrTV]]</sup>)
{{Palstoitus loppuu}}
Rivi 854 ⟶ 866:
;Nykyiset europarlamentaarikot
* [[Pirkko Ruohonen-Lerner]] (2015–2019, 2023–)
* [[Teuvo Hakkarainen]] (2019–2024){{Refn|ryhmä=huom|name=huomautus|Hakkarainen erotettiin Perussuomalaisista toukokuussa 2024.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.iltalehti.fi/politiikka/a/32949d61-932b-4831-bdd2-6b96bb3495a7 | Nimeke = PS erotti Hakkaraisen ja Vornasen puolueesta – Hakkarainen: ”En tiedä, mitä olen tehnyt” | Tekijä = Harju, Elli | Julkaisu = Iltalehti | Ajankohta = 13.5.2024 | Viitattu = 18.5.2024}}</ref>}}
{{Palstanvaihto}}
;Entiset europarlamentaarikot
Rivi 861 ⟶ 873:
* [[Jussi Halla-aho]] (2014–2019)
* [[Laura Huhtasaari]] (2019–2023)
{{palstoitus loppuu}}
Rivi 875 ⟶ 888:
Historiantutkija ja [[Vihreä liitto|vihreiden]] jäsen [[Oula Silvennoinen]] katsoi, että Halla-ahon puheenjohtajuuden seurauksena Perussuomalaisista on tullut fasistinen puolue.<ref name=":8">{{Verkkoviite|osoite=https://politiikasta.fi/suomi-takaisin-perussuomalaiset-populismi-ja-moderni-fasismi/|nimeke=Suomi takaisin! Perussuomalaiset, populismi ja moderni fasismi|tekijä=Oula Silvennoinen|Lapintie|julkaisu=Politiikasta.fi|ajankohta=18.12.2017|julkaisija=|viitattu=}}</ref> Jussi Halla-ahon mukaan yleisessä kielenkäytössä fasismilla tarkoitetaan autoritäärisiä järjestelmiä ja ajattelutapoja ja väkivaltakoneistoihin nojaavia järjestelmiä eivätkä Perussuomalaiset kannata mitään näistä. Halla-ahon mukaan fasistiselle ajattelulle ei ole puolueessa tilaa.<ref>{{Verkkoviite|osoite=https://www.iltalehti.fi/politiikka/a/f902a084-cbbf-4563-b305-4d3d35d32fbe/|nimeke=Jussi Halla-aho A-studiossa fasistikohusta: ”Minulle jää arvoitukseksi, mitä henkilö tarkoitti sanoessaan olevansa fasisti”|tekijä=Elli Harju|julkaisu=Iltalehti|ajankohta=25.2.2020|julkaisija=|viitattu=}}</ref>
== Huomautukset ==
{{Viitteet|ryhmä=huom}}
== Lähteet ==
|