Ero sivun ”Fidži” versioiden välillä
[katsottu versio] | [katsottu versio] |
Kirjoitusvirheen korjaus Merkkaukset: Visuaalinen muokkaus Mobiilimuokkaus mobiilisivustosta |
|||
(48 välissä olevaa versiota 27 käyttäjän tekeminä ei näytetä) | |||
Rivi 6: | Rivi 6: | ||
|nimi-genetiivissä=Fidžin |
|nimi-genetiivissä=Fidžin |
||
|motto = Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui (Pelkää Jumalaa ja kunnioita kuningatarta) |
|motto = Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui (Pelkää Jumalaa ja kunnioita kuningatarta) |
||
|viralliset-kielet=[[fidžin kieli]], [[englannin kieli]], [[fidžinhindi]] <ref>{{cite web |author=Dr. A. Tschentscher, LL. M. |url=http://www.servat.unibe.ch/icl/fj00000_.html |title=Section 4 of Fiji Constitution |publisher=www.servat.unibe.ch |date= |accessdate=2009-05-03}}</ref> |
|viralliset-kielet=[[fidžin kieli|fidži]], [[englannin kieli|englanti]], [[fidžinhindi]] <ref>{{cite web |author=Dr. A. Tschentscher, LL. M. |url=http://www.servat.unibe.ch/icl/fj00000_.html |title=Section 4 of Fiji Constitution |publisher=www.servat.unibe.ch |date= |accessdate=2009-05-03}}</ref> |
||
|pääkaupunki =[[Suva]] |
|pääkaupunki =[[Suva]] |
||
|pääkaupungin-koordinaatit= |
|pääkaupungin-koordinaatit= |
||
|valtionpäämiehen-nimike=[[Presidentti]]<br />[[Pääministeri]] |
|valtionpäämiehen-nimike=[[Presidentti]]<br />[[Pääministeri]] |
||
|nykyinen-valtionpäämies=[[ |
|nykyinen-valtionpäämies=[[Wiliame Katonivere]]<br />[[Sitiveni Rabuka]] |
||
|alan-sijaluku =156 |
|alan-sijaluku =156 |
||
|pinta-ala =18 |
|pinta-ala =18 272 km² |
||
|vesipinta-ala=ei merkittävästi |
|vesipinta-ala=ei merkittävästi |
||
|väestönlaskentavuosi=2014 |
|väestönlaskentavuosi=2014 |
||
|väkiluvun-sijaluku=159 |
|väkiluvun-sijaluku=159 |
||
|väkiluku=903 207<ref name="CIA"/> |
|väkiluku=903 207 <ref name="CIA"/> |
||
|väestötiheys=45,9 |
|väestötiheys=45,9 as. / km² |
||
|itsenäisyystapahtumat= – [[Yhdistynyt kuningaskunta|Yhdistyneestä kuningaskunnasta]] |
|itsenäisyystapahtumat= – [[Yhdistynyt kuningaskunta|Yhdistyneestä kuningaskunnasta]] |
||
|itsenäisyysvuodet=[[10. lokakuuta]] [[1970]] |
|itsenäisyysvuodet=[[10. lokakuuta]] [[1970]] |
||
Rivi 29: | Rivi 29: | ||
|hdi-vuosi ={{ValtioHDI|Vuosi}} |
|hdi-vuosi ={{ValtioHDI|Vuosi}} |
||
|hdi-sija ={{ValtioHDISija|FJ}} |
|hdi-sija ={{ValtioHDISija|FJ}} |
||
|hdi ={{ValtioHDI|FJ}}<ref name="hdr">{{ValtioHDI|LÄHDE}}</ref> |
|hdi ={{ValtioHDI|FJ}} <ref name="hdr">{{ValtioHDI|LÄHDE}}</ref> |
||
|bkt-vuosi=2013 |
|bkt-vuosi=2013 |
||
|bkt-sija=155 |
|bkt-sija=155 |
||
|bkt=4,45 |
|bkt=4,45 mrd. USD <ref name="CIA"/> |
||
|bkt-per-asukas=4900 USD<ref name="CIA"/> |
|bkt-per-asukas=4900 USD <ref name="CIA"/> |
||
|alaviite= |
|alaviite= |
||
|lippu=[[Tiedosto:Flag of Fiji.svg|125px|border|Fidžin lippu]] |
|lippu=[[Tiedosto:Flag of Fiji.svg|125px|border|Fidžin lippu]] |
||
|vaakuna=[[Tiedosto:Coat of arms of Fiji.svg|125px|Fidžin vaakuna]] |
|vaakuna=[[Tiedosto:Coat of arms of Fiji.svg|125px|Fidžin vaakuna]] |
||
|sijainti=Fiji ( |
|sijainti=Fiji on the globe (small islands magnified) (Polynesia centered).svg |
||
|sijainti-selite=Fidžin sijainti |
|sijainti-selite=Fidžin sijainti |
||
|valtiomuoto=[[tasavalta]] |
|valtiomuoto=[[tasavalta]] |
||
|muut-kaupungit=[[Lautoka]], [[Nausori]], [[Nadi]], [[Lami]] |
|muut-kaupungit=[[Lautoka]], [[Nausori]], [[Nadi]], [[Lami]] |
||
|väestönkasvu=0,7<ref name="CIA"/> |
|väestönkasvu=0,7 % <ref name="CIA"/> |
||
|väestönkasvuvuosi=2014 |
|väestönkasvuvuosi=2014 |
||
|maatalous=8,9<ref name="CIA"/> |
|maatalous=8,9 % <ref name="CIA"/> |
||
|teollisuus=13,5<ref name="CIA"/> |
|teollisuus=13,5 % <ref name="CIA"/> |
||
|palvelut=77,6<ref name="CIA"/> |
|palvelut=77,6 % <ref name="CIA"/> |
||
|lyhenne=FJ |
|lyhenne=FJ |
||
|ajoneuvo= |
|ajoneuvo= |
||
Rivi 52: | Rivi 52: | ||
}} |
}} |
||
'''Fidžin tasavalta''' ( |
'''Fidžin tasavalta''' (vuoteen 2011 '''Fidžisaarten tasavalta''')<ref>{{Lehtiviite | Tekijä =Paikkala, Sirkka | Otsikko =Muutoksia maiden nimissä: Fidži ja Myanmar | Julkaisu =Kielikello | Ajankohta = 2011 | Numero =2 | Sivut =38 | Julkaisija =Kotimaisten kielten tutkimuskeskus | Tunniste ={{ISSN|0355-2675}} | www = https://www.kielikello.fi/-/muutoksia-maiden-nimissa-fidzi-ja-myanmar | Viitattu = 22.5.2022 }}</ref> eli '''Fidži''' ({{IPA|/ˈfidʒi/}}; {{k-fj|Viti}}, {{k-en|Fiji}}, [[fidžinhindi]]ksi फ़िजी) on saaristovaltio eteläisellä [[Tyynimeri|Tyynellämerellä]], [[Uusi-Seelanti|Uudesta-Seelannista]] pohjoiseen. Valtioon kuuluu noin 330 saarta tai luotoa, joista noin kaksi kolmasosaa on asuttamattomia. Suurimmat saaret ovat [[Viti Levu]] ja [[Vanua Levu]], joissa elää noin 87 prosenttia maan yli 837 000 asukkaasta. Pääkaupunki [[Suva]] sijaitsee Viti Levulla. Fidžin maapinta-ala on hieman yli 18 000 km². Vuonna 1970 tapahtuneen itsenäistymisensä jälkeen valtio on ollut poliittisesti epävakaa. Vuodesta 1987 lähtien maa on käynyt läpi neljä vallankaappausta, joista viimeisimmän vuoden 2006 lopulla. Fidži erotettiin 1. syyskuuta 2009 [[Kansainyhteisö]]stä, mutta se sai jäsenyyden takaisin syyskuun 2014 vaalien jälkeen. Maassa elää alkuperäisten [[fidžiläiset|fidžiläisten]] lisäksi merkittävä vähemmistö [[Intia]]sta tuotujen siirtolaisten jälkeläisiä, [[Fidžinintialaiset|fidžinintialaisia]]. |
||
Maan tärkeimmät tulonlähteet ovat sokeri ja [[matkailu|turismi]]. |
Maan tärkeimmät tulonlähteet ovat sokeri ja [[matkailu|turismi]]. |
||
Rivi 59: | Rivi 59: | ||
[[Fidžin lippu|Fidžin lipussa]] on siirtomaahistoriasta kertova [[Yhdistyneen kuningaskunnan lippu|Britannian lippu]] sekä brittiaikaisesta vaakunasta periytyvä vaakunakilpi. [[Fidžin vaakuna]]ssa on Englannin punainen [[Pyhän Yrjön risti]], [[kookospähkinä]]ä tassuissaan kannatteleva leijona ja rauhankyyhky sekä siirtomaaisännille tärkeitä luonnonvaroja edustavat [[sokeriruoko]], [[kookospalmu]] ja [[banaani]]terttu.<ref name="Yleaw" /> |
[[Fidžin lippu|Fidžin lipussa]] on siirtomaahistoriasta kertova [[Yhdistyneen kuningaskunnan lippu|Britannian lippu]] sekä brittiaikaisesta vaakunasta periytyvä vaakunakilpi. [[Fidžin vaakuna]]ssa on Englannin punainen [[Pyhän Yrjön risti]], [[kookospähkinä]]ä tassuissaan kannatteleva leijona ja rauhankyyhky sekä siirtomaaisännille tärkeitä luonnonvaroja edustavat [[sokeriruoko]], [[kookospalmu]] ja [[banaani]]terttu.<ref name="Yleaw" /> |
||
Fidžin pääministeri [[Frank Bainimarama]] ilmoitti helmikuussa 2015, että maa tulee poistamaan lipustaan brittiläisen siirtomaavallan symbolit. Uudesta lipusta järjestettäisiin |
Fidžin pääministeri [[Frank Bainimarama]] ilmoitti helmikuussa 2015, että maa tulee poistamaan lipustaan brittiläisen siirtomaavallan symbolit. Uudesta lipusta järjestettäisiin suunnittelukilpailu, ja lippu olisi tarkoitus ottaa käyttöön maan itsenäisyyden 45-vuotisjuhlissa lokakuussa 2015.<ref name="Yleaw">{{Verkkoviite | Osoite = http://yle.fi/uutiset/fidzi_karsii_lipustaan_brittivallan_tunnukset/7777706 | Nimeke =Fidži karsii lipustaan brittivallan tunnukset | Tekijä = Wallius, Anniina | Ajankohta = 3.2.2015| Julkaisu =Yle Uutiset | Viitattu = 3.2.2015 }}</ref> Oppositio vastusti kuitenkin ehdotusta kustannusten takia, minkä takia lipun uudistus juuttui telineisiinsä. Bainimarama ilmoittikin elokuussa 2016, että hallitus ei enää aja lipun uudistamista ja keskittää varoja ennemmin [[sykloni Winston]]in aiheuttamien tuhojen korjaamiseen.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.theguardian.com/world/2016/aug/18/fiji-to-keep-union-jack-flag-british| Nimeke = Fiji to keep union jack on its flag| Tekijä = Roy, Eleanor, Ainge| Julkaisu = The Guardian| Ajankohta = 18.8.2016| Julkaisupaikka = | Julkaisija = Guardian News and Media Limited| Viitattu = 1.5.2017 | Kieli = {{en}}}}</ref> |
||
== Maantiede == |
== Maantiede == |
||
=== Saaret === |
=== Saaret === |
||
[[Tiedosto:Fiji-CIA WFB Map.png| |
[[Tiedosto:Fiji-CIA WFB Map.png|pienoiskuva|vasen|Fidžin kartta]] |
||
Fidži on noin 850 saaresta koostuva saarivaltio läntisellä Tyynellä valtamerellä, noin 1 770 kilometriä Uudesta-Seelannista pohjoiseen. Valtioon kuuluva |
Fidži on noin 850 saaresta koostuva saarivaltio läntisellä Tyynellä valtamerellä, noin 1 770 kilometriä Uudesta-Seelannista pohjoiseen. Valtioon kuuluva [[Taveuni]]n saari sijaitsee [[Päivämääräraja|180 asteen meridiaanin]] rajalla, mutta koko valtio on määrätty samalle [[aikavyöhyke|aikavyöhykkeelle]], eli kaikkialla valtiossa on sama päivämäärä sijainnista riippumatta. Saarista noin sata on asutettuja ja valtaosa eli 520 on pieniä luotoja. Pääsaaristosta hieman erillään sijaitsee valtioon vuonna 1881 liitetty [[Rotuma]]n saari, jolla on hallinnollinen erityisasema.<ref name="WM191">Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 191</ref> |
||
Fidžiin kuuluu vajaan 1,3 miljoonan neliökilometrin laajuinen [[yksinomainen talousvyöhyke]], joka on noin 70 kertaa suurempi kuin valtion maa-ala, joka puolestaan on 18 272 neliökilometriä.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://library.sprep.org/sites/default/files/2021-05/Fiji-National-Ocean-policy-2020-2030.pdf| Nimeke = National Ocean Policy| Tiedostomuoto = PDF| Julkaisija = Ministry of Economy| Viitattu = 10.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref><ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.britannica.com/facts/Fiji-republic-Pacific-Ocean| Nimeke =Fiji: Facts & Stats| Julkaisu = Encyclopedia Britannica| Ajankohta = 10.10.2023| Viitattu = 10.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref> Suurimmat saaret ovat [[Viti Levu]] (10 388 km²) ja [[Vanua Levu]] (5 535 km²).<ref name="ryan299">Ryan, s. 299.</ref> Pääkaupunki [[Suva]] sijaitsee Viti Levun saarella.<ref name="undata">{{Verkkoviite | Osoite = http://data.un.org/en/iso/fj.html| Nimeke =Fiji| Julkaisu = UNdata| Julkaisija = United Nations Statistics Division| Viitattu = 10.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref> Muita saaria ja saariryhmiä ovat muun muassa [[Rotuma]], [[Taveuni]], [[Kadavu]], [[Mamanucasaaret]], [[Yasawasaaret]], [[Lomaiviti]]saaret sekä syrjäiset [[Lau-saaret]].<ref>{{Kirjaviite | Tekijä = | Nimeke = Fiji Country Study Guide | Vuosi = 2009 | Sivu = 229 | Julkaisupaikka = | Julkaisija = International Business Publications, USA | Tunniste = ISBN 9781438717074 | www= https://books.google.fi/books?id=3EvKJaedrXsC&pg=PA229&lpg=PA229 | Viitattu = 30.12.2014 }}</ref> |
|||
Suurimmat saaret ovat vulkaanisia ja saaret ovat saaneet alkunsa vulkaanisen toiminnan seurauksena ja ne ovat vuoristoisia.<ref>{{Verkkoviite | Tekijä =Sophie Foster | Nimeke =Fiji | Osoite =http://www.britannica.com/EBchecked/topic/206686/Fiji/53913/Land| Julkaisija = Encyclopedia Britannica| Viitattu =28.3.2009 | Kieli ={{en}} }}</ref> Saarivaltiossa sijaitsee 28 muuta yli 910 metrin korkuista huippua. Muuten saaria peittää trooppinen [[metsä]]. Maan korkein kohta on Viti Levun saarella sijaitseva [[Tomanivi]] (Mount Victoria), jonka huippu on 1 323 metrin korkeudessa. Fidžin suurimmat joet ovat Viti Levulla sijaitsevat [[Rewa (joki)|Rewa]], Navua, Sigatoka ja Ba sekä Vanua Levulla sijaitseva Dreketijoki, joiden suille on muodostunut [[delta|deltoja]]. Rewa on elinkeinon kannalta tärkein joki ja se on pituudeltaan 150 kilometriä, josta 113 kilometriä on purjehduskelpoista.<ref name="WM191"/> |
|||
Fidžin pääsaaristo muodostaa hevosenkengän muotoisen kaaren matalan [[Koronmeri|Koronmeren]] ympärillä. Saaret ovat syntyneet aikanaan [[Indo-Australian laatta|Indo-Australian laatan]] ja [[Tyynenmeren laatta|Tyynenmeren laatan]] törmäyksessä syntyneen vulkaanisen toiminnan seurauksena.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.frommers.com/destinations/fiji/in-depth/the-natural-landscape| Nimeke = The Natural Landscape in Fiji| Julkaisija = FrommerMedia LLC| Viitattu = 10.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref> Suurimmat saaret ovatkin vulkaanista perää, ja ne ovat myös vuoristoisia. Viti Levun jakaa kahteen pohjois-etelä-suuntainen vuorijono, jonka korkein kohta on 1 324 metrin korkuinen [[Tomanivi]]. Saaren tärkeimmät joet virtaavat keskivuoristossa, jossa on myös syviä laaksoja.<ref name="britannicaland">{{Verkkoviite | Tekijä = Foster & Macdonald| Nimeke = Fiji: Land| Osoite = https://www.britannica.com/place/Fiji-republic-Pacific-Ocean/Land| Julkaisu = Encyclopedia Britannica| Viitattu = 10.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref> Saarivaltiossa sijaitsee 28 yli 910 metrin korkuista huippua. Fidžin suurimmat joet ovat Viti Levulla sijaitsevat [[Rewa (joki)|Rewa]], Navua, Sigatoka ja Ba sekä Vanua Levulla sijaitseva Dreketi, joiden suille on muodostunut [[delta|deltoja]]. Rewa on elinkeinon kannalta tärkein joki ja se on pituudeltaan 150 kilometriä, josta 113 kilometriä on purjehduskelpoista.<ref name="WM191"/> |
|||
=== Luonto === |
|||
⚫ | |||
⚫ | Saarien alkuperäinen lajisto on erittäin runsas. Eläimistöön kuuluu sammakoita, liskoja, kilpikonnia, käärmeitä, lepakoita ja lintuja. Muutamia [[Kotoperäisyys|endeemisiä]] lajeja lukuun ottamatta luonto on hyvin samankaltainen kuin [[Indonesia]]ssa ja [[Malesia]]ssa, josta saaren kasvillisuus ja eläimet ovat alun alkaen peräisin. Uusia lajeja on tuotu saarelle, paitsi eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden mukana, myös 3 500 vuotta sitten, kun ensimmäiset ihmiset asuttivat saaren ja toivat mukanaan muun muassa sikoja ja koiria. Uusien lajien vuoksi jotkin harvinaiset lajit kuolivat sukupuuttoon. Fidžin nisäkäslajeista vain kuusi lepakkoa on alkuperäisiä, muut ovat myöhemmin tuotuja. Saaren lepakkoja ovat esimerkiksi |
||
Saaria ympäröi [[koralliriutta|koralliriuttoja]], ja monia kareja, jotka tekevät Koronmerestä purjehdukselle vaarallisen merialueen.<ref name="britannicaland"/> Vanua Levun pohjoispuolella on yksi maailman suurimmista valliriutoista, [[Cakaulevun riutta]].<ref name="ryan299"/> |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | Fidžillä eläviä liskoja ovat Rotuman saarella elävä ''[[Lepidodactylus gardineri]]'' sekä uhanalaiset ''[[Brachylophus vitiensis]]'' ja |
||
⚫ | Fidžin maapinta-alasta 45 prosenttia on metsän peitossa, josta kolmasosaa eli 2 530 |
||
⚫ | Fidžiltä on tunnistettu |
||
⚫ | Luonnon suurimmat uhat ovat metsähakkuut ja saasteet. Maaperän eroosiota edistää maanviljelykseen valittujen alueiden huono sijainti sekä maataloudessa käytetyt huonot menetelmät. Sateilla on myös oma osansa eroosiossa. Nykyinen [[Ilmaston lämpeneminen|ilmastonmuutos]] on vakava uhka kaikille Tyynenmeren pienille saarivaltioille, niin myös Fidžille, merenpinnan nousun vuoksi.<ref name="WM191"/> |
||
=== Ilmasto === |
=== Ilmasto === |
||
Maan ilmasto on trooppinen meri-ilmasto, joten ilma on lämmin ja niin päivittäiset kuin vuotuiset |
Maan ilmasto on trooppinen meri-ilmasto, joten ilma on lämmin ja niin päivittäiset kuin vuotuiset lämpötilaerot erittäin pieniä. Vuoden päiväkeskilämpötilat vaihtelevat välillä 20–29 °C, ja öisin lämpötila on noin 18–20 °C.<ref name="Climate">{{Verkkoviite | Osoite = https://www.met.gov.fj/ClimateofFiji.pdf| Nimeke =The Climate of Fiji| Julkaisija =Fiji Meteorological Service | Viitattu = 10.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref> Alin koskaan mitattu lämpötila on 12 °C ja korkein 36 °C. Pääkaupungissa Suvassa mitattu vuosittainen [[sadanta]] on vajaa 305 senttimetriä. Suojanpuolella vuotuinen sademäärä on selvästi pienempi, noin 178 cm, ja lämpötila noin asteen korkeampi kuin tuulenpuolella.<ref name="Climate"/> Vuorilla voi sataa jopa kuusi metriä vettä vuoden aikana.<ref name="Climate"/> Sateet jakaantuvat eri kuukausille hyvin tasaisesti siten, että joka kuukausi on noin 16 sateista päivää, heinäkuussa tosin vain 11.<ref name="WM191"/><ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.weatherbase.com/weather/weatherall.php3?s=198619&refer=&units=metric | Nimeke =Suva, Fiji| Julkaisija =Weatherbase.com | Viitattu =30.3.2009 | Kieli ={{en}} }}</ref> |
||
Vuosittainen |
Vuosittainen [[sykloni]]kausi ajoittuu marraskuun ja huhtikuun väliselle ajalle,<ref name="WM191"/> jolloin on myös kaikkein lämpimintä.<ref name="investBureau"/> Eniten sykloneja esiintyy tammi-helmikuussa. Keskimäärin yhdessä vuosikymmenessä Fidžillä on 10–12 syklonia. Kauden myrskyt voivat olla niin voimakkaita, että ne aiheuttavat tuhoja viljelyksille ja muulle omaisuudelle. Myös kuolonuhrit ovat mahdollisia.<ref name="WM191"/> Näin pahoja sykloneja on kymmenen vuoden aikana kaksi tai kolme. Parhaiten sykloneilta suojassa ovat maan etelä- ja itäosat.<ref name="Climate"/> Idästä puhaltavat [[Pasaatituuli|pasaatituulet]] tuulevat kaikkina vuodenaikoina ja ovat voimakkuudeltaan korkeintaan keskitasoa.<ref name="Climate"/> |
||
{{Ilmastotaulukko |
{{Ilmastotaulukko |
||
Rivi 157: | Rivi 147: | ||
}} |
}} |
||
== |
=== Luonto === |
||
⚫ | |||
{{Pääartikkeli|[[Fidžin historia]]}} |
|||
⚫ | Fidžin maapinta-alasta 45 prosenttia on metsän peitossa, josta kolmasosaa eli 2 530 neliökilometriä hyödynnetään kaupallisesti. Metsäisimmät alueet keskittyvät vuoristojen tuulenpuolisille alueille, kun suojapuolella kasvaa ruohomaata. Rannikolla kasvaa runsaasti [[mangrove]]puita ja [[kookospalmu]]ja. Maapinta-alasta 87,9 % on alkuperäisväestön omistuksessa ja 3,9 % valtiolla.<ref name="investBureau">{{Verkkoviite | Osoite =http://www.ftib.org.fj/fiji-overview.cfm | Nimeke =Fiji Overview | Julkaisija =Fiji Islands Trade and Investment Bureau | Viitattu =30.3.2009 | Kieli ={{en}} | arkisto =https://web.archive.org/web/20090406085017/http://www.ftib.org.fj/fiji-overview.cfm | arkistoitu =6.4.2009 }}</ref> |
||
⚫ | Fidžiltä on tunnistettu ''Flora Vitiensis Nova'' -toksen mukaan 2 295 [[Putkilokasvit|putkilokasvilajia]]. Lajeista noin 1 600 on alkuperäisiä. [[Siemenkasvit|Siemenkasveista]] ja [[Saniaiset|saniaisista]] noin neljännes on kotoperäisiä. <ref name="ryan299"/>''Tagimaucia''-nimellä kutsuttua puna- ja valkokukkaista köynnöskasvia ''[[Medinilla waterhousei]]'' tavataan ainoastaan Fidžillä ja sielläkin vain [[Taveuni]]n saarella samannimisen järven ympäristössä sekä Vanua Levin eteläkärjessä Mt. Seatura -vuoren ylärinteessä.<ref name="WM191"/><ref>{{Verkkoviite | Osoite =http://www.naturefiji.org/endangeredspecie.php?id=40&english=Tagimaucia&specie=Medinilla+waterhousei&type=Plant | Nimeke =Tagimaucia | Julkaisija =Nature Fiji | Viitattu =30.12.2014 | Kieli ={{en}} | arkisto =https://web.archive.org/web/20141230133155/http://www.naturefiji.org/endangeredspecie.php?id=40&english=Tagimaucia&specie=Medinilla+waterhousei&type=Plant | arkistoitu =30.12.2014 }}</ref> Se on myös valtion kansalliskasvi. Saarella kasvaa 31 kookospalmulajia, useita saniaiskasveja ja vankkoja [[Kaurit|kauripuumetsiä]] (''dakua''), joiden puita käytetään paljon huonekaluteollisuudessa ''[[Casuarina]]''-suvun lujien puiden ohella. [[Noni]]a käytetään paljon lääkekasvina.<ref name="Fiji_54">Fiji, s. 54</ref> |
||
⚫ | Saarien alkuperäinen lajisto on erittäin runsas. Eläimistöön kuuluu sammakoita, liskoja, kilpikonnia, käärmeitä, lepakoita ja lintuja. Muutamia [[Kotoperäisyys|endeemisiä]] lajeja lukuun ottamatta luonto on hyvin samankaltainen kuin [[Indonesia]]ssa ja [[Malesia]]ssa, josta saaren kasvillisuus ja eläimet ovat alun alkaen peräisin. Uusia lajeja on tuotu saarelle, paitsi eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden mukana, myös 3 500 vuotta sitten, kun ensimmäiset ihmiset asuttivat saaren ja toivat mukanaan muun muassa sikoja ja koiria. Uusien lajien vuoksi jotkin harvinaiset lajit kuolivat sukupuuttoon. Fidžin nisäkäslajeista vain kuusi lepakkoa on alkuperäisiä, muut ovat myöhemmin tuotuja. Saaren lepakkoja ovat esimerkiksi 10 cm:n pituinen [[pitkähäntähedelmälepakko]] ja tätä kaksinkertaisesti suurempi endeeminen laji ''[[Mirimiri acrodonta]]''. Saarelle on tuotu muun muassa [[intianpikkumangusti]] vuonna 1883 metsästämään sokeripeltosatoja tuhoavia rottia, mutta se siirtyi syömään lintujen ja matelijoiden munia. Eurooppalaiset toivat mukanaan myös [[vuohi|vuohen]] ja tahtomattaan [[Kotihiiri|kotihiiren]] sekä [[isorotta|iso-]] ja [[mustarotta|mustarotan]].<ref>Lonely Planet, s.62</ref> |
||
⚫ | Fidžillä pesii 87 lintulajia, joista 57 on maalintuja. Lajeista 27 on kotoperäisiä<ref>Ryan, s. 302.</ref>, muun muassa [[rotumanpunamesikko]] ja [[fidžinviistäjä]]. Lentokyvystä huolimatta jotkin linnut ovat rajoittuneet vain yhdelle tai kahdelle saarelle. Jotkin ulkomailta tuodut [[Vieraslaji|vierasperäiset]] lintulajit ovat vallaneet alkuperäislajien [[Ekologinen lokero|ekologisia lokeroita]] ja ajaneet niitä ahtaammalle. Tällainen on esimerkiksi [[pihamaina]]. Lintubongaus on Fidžillä hyvin suosittu vapaa-ajan harrastus.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.go-fiji.com/birdwatching.html | Nimeke = Fiji Bird Watching | Julkaisija = Go Fiji | Viitattu = 30.12.2014 | arkisto = https://web.archive.org/web/20141217235958/http://www.go-fiji.com/birdwatching.html | arkistoitu = 17.12.2014 }}</ref> |
||
⚫ | |||
⚫ | Fidžillä eläviä liskoja ovat Rotuman saarella elävä ''[[Lepidodactylus gardineri]]'' sekä uhanalaiset ''[[Brachylophus vitiensis]]'' ja [[fidžinleguaani]].<ref>{{Verkkoviite | Osoite =http://www.naturefiji.org/species.php?type=Reptile | Nimeke =Endangered Species (Reptiles) | Julkaisija =Nature Fiji | Viitattu =30.12.2014 | Kieli ={{en}} | arkisto =https://web.archive.org/web/20141230131020/http://www.naturefiji.org/species.php?type=Reptile | arkistoitu =30.12.2014 }}</ref> Yhteensä saarilta on löydetty 27 matelijalajia, joista valtaosa on liskoja, mutta Fidžillä asuu myös muutamia maa- ja merikäärmelajeja, kuten Viti Levun saarella elävä ''[[Ogmodon vitianus]]''. Kahdesta maalla elävästä käärmelajista toinen ei ole lainkaan myrkyllinen ja toinen on vahvasta myrkystään huolimatta melko vaaraton, koska se ei pysty heikon leukansa vuoksi avaamaan suutaan tarpeeksi auki purrakseen ihmistä.<ref name="fiji53">Fiji, s. 53</ref> Fidžillä tavattaviin matelijoihin kuuluu myös viisi merikilpikonnalajia, [[merinahkakilpikonna]], [[etelänbastardikilpikonna]], [[liemikilpikonna]], [[valekarettikilpikonna]] ja [[karettikilpikonna]]. Niitä saalistetaan lihan vuoksi, ja niiden munat ovat suosittua ravintoa. Alle 46-senttimetristen kilpikonnien metsästys on kielletty, mutta koska ne tulevat [[Sukukypsyys|sukukypsiksi]] vasta suurempina, kielto ei toimi tehokkaasti.<ref name="fiji53"/> Vuonna 1936 tuodusta [[agakonna]]sta on tullut suuri riesa saaren kotoperäisille sammakkolajeille, joita näkee nykyään vasta syvällä metsässä ja sielläkin harvoin.<ref name="fiji53"/> |
||
⚫ | Luonnon suurimmat uhat ovat metsähakkuut ja saasteet. Maaperän eroosiota edistää maanviljelykseen valittujen alueiden huono sijainti sekä maataloudessa käytetyt huonot menetelmät. Sateilla on myös oma osansa eroosiossa. Nykyinen [[Ilmaston lämpeneminen|ilmastonmuutos]] on vakava uhka kaikille Tyynenmeren pienille saarivaltioille, niin myös Fidžille, merenpinnan nousun vuoksi.<ref name="WM191"/> |
||
== Historia == |
|||
=== Aika ennen eurooppalaisten saapumista === |
=== Aika ennen eurooppalaisten saapumista === |
||
Ensimmäiset merkit Fidžin asutuksesta ovat peräisin 1220-luvulta eaa. tai aiemmin, jolloin [[vanuatu]]laiset |
Ensimmäiset merkit Fidžin asutuksesta ovat peräisin 1220-luvulta eaa. tai aiemmin, jolloin [[vanuatu]]laiset [[Lapita-kulttuuri]]n edustajat saapuivat saarille tuoden mukanaan muun muassa [[Sika|sian]] ja ruokakasveja. Heihin viittaavia keramiikkalöytöjä ei kuitenkaan ole tehty heidän maahantuloaan myöhäisemmältä ajalta.<ref name="fiji27">Fiji, s. 27</ref> Ajan saatossa he siirtyivät [[Tonga]]an ja [[Samoa]]lle, missä kehittyi ensimmäinen varsinainen polynesialaisen kulttuurin.<ref name="BritHis">{{Verkkoviite | Osoite = https://www.britannica.com/place/Fiji-republic-Pacific-Ocean/History| Nimeke = Fiji: History | Tekijä = Foster & Macdonald| Julkaisu =Encyclopedia Britannica| Viitattu = 10.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref> Fidžistä on löydetty kahdenlaista keramiikkaa, mutta on epävarmaa, kertooko keramiikka useammasta muuttoaallosta vai ainoastaan pienen tulokasjoukon keskuudessa tapahtuneesta kulttuurimuutoksesta.<ref name="BritHis"/> |
||
Lapitalaiset kutsuivat saarta Vitiksi, josta valtion englanninkielinen nimi on tarinan mukaan alkunsa, kun kapteeni [[James Cook]] tulkitsi saarelaisten ääntämisen väärin ''Fijiksi''.<ref name="fiji27"/> Lapitalaisten jälkeen saaria asuttivat [[melanesialaiset]], jotka hankkivat elantonsa kalastamalla ja elivät ilmeisesti sopuisasti. Asukasluku lähti voimakkaaseen kasvuun noin 500-luvulla eaa., kun lisää melanesialaisia muutti saarille. Samaan aikaan fidžiläiset alkoivat harjoittaa [[kaskiviljely|kaskeamiseen]] perustuvaa maanviljelyä.<ref name="fiji27"/> Suurempien jokien suille muodostuneilla [[suisto]]alueilla Viti Levun kaakkoisosassa maa oli jo valmiiksi ravinteikasta, ja jokien suille oli keskittynyt paljon asutusta.<ref name="BritHis"/> Asukasluvun kasvu lisäsi heimojen välisiä konflikteja ja sotia. [[Kannibalismi]] yleistyi sotien myötä, ja kylien ympärille rakennettiin suojamuureja. Noin vuoden 1000 aikoihin [[samoa]]laiset ja [[tonga]]laiset alkoivat hyökkäillä fidžiläisiä vastaan. Hyökkäilyt jatkuivat aina eurooppalaisten saapumiseen saakka. |
|||
Perinteisessä fidžiläisessä heimossa johtaja valittiin sen perusteella, millaiset olivat hänen sukulaissuhteensa ja mitä hän oli saavuttanut elämässään. Eri heimot (''mataqali'') solmivat keskenään liittoja, ja kylät saattoivat jopa yhdistyä ja edelleen erota uudestaan eripuran vuoksi.<ref name="BritHis"/> |
Perinteisessä fidžiläisessä heimossa johtaja valittiin sen perusteella, millaiset olivat hänen sukulaissuhteensa ja mitä hän oli saavuttanut elämässään. Eri heimot (''mataqali'') solmivat keskenään liittoja, ja kylät saattoivat jopa yhdistyä ja edelleen erota uudestaan eripuran vuoksi.<ref name="BritHis"/> |
||
Rivi 168: | Rivi 173: | ||
[[Tiedosto:Seruepenisacakobau.jpg|thumb|left|upright|Fidžin kuninkaana itseään pitänyt [[Seru Epenisa Cakobau]], jonka kääntyminen kristinuskoon oli ratkaiseva askel kristinuskon yleistymiseen saarilla.]] |
[[Tiedosto:Seruepenisacakobau.jpg|thumb|left|upright|Fidžin kuninkaana itseään pitänyt [[Seru Epenisa Cakobau]], jonka kääntyminen kristinuskoon oli ratkaiseva askel kristinuskon yleistymiseen saarilla.]] |
||
Ensimmäinen saaret löytänyt [[eurooppa]]lainen oli [[Alankomaat|alankomaalainen]] [[Abel Tasman]] vuonna |
Ensimmäinen saaret löytänyt [[eurooppa]]lainen oli [[Alankomaat|alankomaalainen]] [[Abel Tasman]] vuonna 1643. Hän kuvaili saaristoa purjehtimisen kannalta petolliseksi, eivätkä eurooppalaiset tutustuneet saariin ennen kuin [[James Cook]] kävi 1774 [[Lausaaret|Lausaarten]] [[Vatoa]]lla.<ref name="fiji27"/> [[William Bligh]] purjehti 1789 saarten halki [[Bountyn kapina|''HMS Bountyn'' kapinan]] jälkeen ja palasi kartoittamaan niitä 1792.<ref name="BritHis"/> |
||
Eurooppalaisia epäilyttivät matalikot, mutta myös saarilla esiintyvä kannibalismi. Kun tieto alueen [[Santelipuu|santelipuista]] ja [[Merimakkarat|merimakkaroista]] levisi, kauppiaat uskaltautuivat sinne. Santelipuuta arvostettiin Euroopassa ja Aasiassa sen hyvän tuoksun vuoksi. Sen kauppa oli ensin tongalaisten käsissä, mutta ''[[Argo (kuunari)|Argo]]''-laivan haaksirikosta pelastunut [[Oliver Slater]] löysi Itä-Fidžillä eläneiden tongalaisten santelipuut ja kertoi niiden olinpaikasta muille eurooppalaisille. Tongalaiset menettivät asemansa, kun eurooppalaiset alkoivat käydä vaihtokauppaa suoraan fidžiläisten kanssa. Vaihdossa he antoivat ruutia, musketteja, metallityökaluja, vaatteita ja tupakkaa. Hyödynnettävä santelipuu loppui vuonna 1813, mutta kaupan seuraukset näkyivät senkin jälkeen, kun fidžiläisheimot alkoivat käydä tuliaseiden avulla yhä verisempiä selkkauksia keskenään. Santelipuun loputtua merimakkarasta tuli seuraava myyntivaltti, mutta silläkin käytiin kauppaa vain parin vuosikymmenen ajan 1850-luvulle asti.<ref name="fiji28">Fiji, s. 28</ref> |
|||
⚫ | Kaupanteko oli kiivainta Viti Levun itäosassa, ja Baun päällikkö sai runsaasti valtaa sen myötä. Päällikkö [[Seru Epenisa Cakobau]] oli |
||
⚫ | Kaupanteko oli kiivainta Viti Levun itäosassa, ja [[Bau (saari)|Baun]] päällikkö sai runsaasti valtaa sen myötä. Päällikkö [[Seru Epenisa Cakobau]] oli voimakkaimmillaan 1850-luvulla, jolloin hän hallitsi Fidžin länsiosia. Tongalaiset valloittivat [[Enele Maʻafu]]n johtamana [[Vanua Balavu]]n Laun saariryhmän pohjoisosasta, ja vuosikymmenen loppuun mennessä tongalaiset olivat ottaneet saariryhmän itäosat hallintaansa.<ref name="BritHis"/><ref name="fiji28"/> Eurooppalaisia muutti saarelle koko ajan enemmän ja enemmän, mikä horjutti poliittista ilmapiiriä. Eurooppalaisia kiinnosti 1860-luvulta lähtien [[plantaasi]]talous, sillä [[puuvilla]]n hinta oli [[Yhdysvaltain sisällissota|Yhdysvaltain sisällissodan]] seurauksena nousussa.<ref name="BritHis"/> |
||
Eurooppalaiset olivat yrittäneet alusta saakka lopettaa kannibalismin ja käännyttää fidžiläiset kristinuskoon. Käännytys eteni aluksi heikosti, kunnes Cakobau omaksui vastahakoisesti [[John Wesley]]n saarnaaman [[metodismi]]n vuonna 1854. Myös katolilaiset ja protestantit saarnasivat oman kristinuskon tulkintansa puolesta. Kristinusko sai vankan jalansijan, ja metodismi on nykyään valtion suurin uskontokunta.<ref>Fiji, s.29</ref><ref name="world192">Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 192</ref> |
Eurooppalaiset olivat yrittäneet alusta saakka lopettaa kannibalismin ja käännyttää fidžiläiset kristinuskoon. Käännytys eteni aluksi heikosti, kunnes Cakobau omaksui vastahakoisesti [[John Wesley]]n saarnaaman [[metodismi]]n vuonna 1854. Myös katolilaiset ja protestantit saarnasivat oman kristinuskon tulkintansa puolesta. Kristinusko sai vankan jalansijan, ja metodismi on nykyään valtion suurin uskontokunta.<ref>Fiji, s.29</ref><ref name="world192">Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 192</ref> |
||
Rivi 176: | Rivi 183: | ||
=== Siirtomaakausi === |
=== Siirtomaakausi === |
||
Kun Seru Epenisa Cakobau tavoitteli Fidžin kuninkaan asemaa, hän sai kuninkuudelleen yli 3 000 eurooppalaisen tuen ja allekirjoitti 10. lokakuuta 1874 sopimuksen, |
Kun Seru Epenisa Cakobau tavoitteli Fidžin kuninkaan asemaa, hän sai kuninkuudelleen yli 3 000 eurooppalaisen tuen ja allekirjoitti 10. lokakuuta 1874 sopimuksen, jonka perusteella Fidžistä tuli [[Fidžin siirtomaa|Britannian siirtomaa]].<ref name="BBCTL"/> Cakobau teki [[Australia]]an virallisen vierailun. Cakobau palasi kotiin ''[[HMS Dido (1869)|HMS Didolla]]'' 1875 ja toi mukanaan silloiseen pääkaupunkiin [[Levuka]]an [[tuhkarokko|tuhkarokon]], josta itse selvisi hengissä, mutta 69 paikallisen päällikön samoin kuin yli viidesosan saarivaltion väestöstä eli 40 000 ihmisen kerrotaan kuolleen tautiin.<ref>{{Kirjaviite | Tekijä = Heikki Peltola | Nimeke = Tuhkarokko – unohtuva uhka| Vuosi = 2018| Sivu = 705–706| Julkaisupaikka = Helsinki| Julkaisija = Suomalainen Lääkäriseura Duodecim| Julkaisu = Lääketieteellinen aikakauskirja Duodecim| Tunniste = | Viitattu = 17.4.2018 }}</ref> |
||
Vuosina 1879–1916 Fidžille tuotiin 60 000 [[Fidžinintialaiset|intialaista]] |
Fidžin ensimmäinen kuvernööri [[Arthur Hamilton-Gordon]] koki itsensä fidžiläisten suojelijana. Hän rajoitti saarelaisten osallistumista kaupankäyntiin ja hallintopolitiikkaan, mutta hän myös kielsi maan myymisen eurooppalaisille ja asetti fidžiläiset perinteisen epäsuoran hallinnon alaisuuteen. Siirtokunnan talouden kehittämiseen tarvittiin kuitenkin työvoimaa, ja hän alkoi tuoda saarille intialaisia siirtotyöläisiä.<ref name="BritHis"/> Vuosina 1879–1916 Fidžille tuotiin 60 000 [[Fidžinintialaiset|intialaista]] sokeriviljelmille, mistä juontaa juurensa saaren hindinkielisyys. Äänioikeus oli vain alkuperäisasukkailla vuoteen 1904 asti, jolloin eurooppalaisille myönnettiin oikeus asettua vaaliehdokkaaksi. Intialaiset saivat vastaavan oikeuden vuonna 1929. Perinteinen hierarkia murtui lopullisesti vuonna 1963, jolloin naiset saivat oikeuden asettua ehdokkaaksi.<ref name="world192"/> |
||
=== Itsenäisyyden aika === |
=== Itsenäisyyden aika === |
||
Britannia laati 1966 Fidžille uuden [[parlamentarismi]]lle pohjautuvan perustuslain, joka takasi kaikkien aikuisten mahdollisuuden osallistua poliittiseen päätöksentekoon. Fidžiläiset olivat siihen asti olleet suoraan omien päälliköidensä alaisuudessa. Alkuperäisasukkaiden maaoikeudet taattiin myös perustuslailla.<ref name="BritHis"/> Saarille myönnettiin itsenäisyys 10. lokakuuta 1970. [[Fidžin dominio]] kuului kuitenkin edelleen [[commonwealth realm]]iin ja maan valtionpäämiehenä oli Britannian kuningatar [[Elisabet II]]. |
|||
⚫ | Vuonna 1987 tehtiin kaksi sotilasvallankaappausta, joita molempia johti [[Sitiveni Rabuka]]. Taustalla olivat alkuperäisten fidžiläisten ja [[Fidžinintialaiset|fidžinintialaisten]] väliset jännitteet. Alkuperäisväestö koki kasvavan intialaisperäisen väestönosan uhaksi, ja tuohon aikaan molempia ryhmiä oli lähes yhtä paljon. Ensimmäinen sotilasvallankaappaus alkoi, kun huhtikuussa järjestetyissä vaaleissa monietninen [[Fidžin työväenpuolue|työväenpuolue]] nousi valtaan ja syrjäytti siihen asti hallinneen alkuperäisväestön kannattaman [[Allianssipuolue (Fidži)|Allanssipuolueen]]. Rabuka ja tuhannet Allanssipuolueen kannattajat nousivat kapinaan ja suorittivat verettömän vallankaappauksen. Kapina ei kestänyt kuin yhden päivän. Puoli vuotta myöhemmin Rabuka jäädytti perustuslain ja hajotti valtaa pitävän hallituksen. Samalla hän julisti Fidžin tasavallaksi. Presidentiksi nousi kenraalikuvernööri [[Penaia Ganilau]], ja Allanssipuolueen johtaja [[Kamisese Mara]] valittiin pääministeriksi.<ref name="world193">Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 193</ref> |
||
Saarille myönnettiin itsenäisyys 10. lokakuuta 1970. [[Fidžin dominio]] kuului kuitenkin edelleen [[commonwealth realm]]iin ja maan valtionpäämiehenä oli Britannian kuningatar [[Elisabet II]]. |
|||
⚫ | Vuonna 1987 tehtiin kaksi sotilasvallankaappausta, joita molempia johti [[Sitiveni Rabuka]]. Taustalla olivat alkuperäisten fidžiläisten ja [[Fidžinintialaiset|fidžinintialaisten]] väliset jännitteet. Alkuperäisväestö koki kasvavan intialaisperäisen väestönosan uhaksi, ja tuohon aikaan molempia ryhmiä oli lähes yhtä paljon. Ensimmäinen sotilasvallankaappaus alkoi, kun huhtikuussa järjestetyissä vaaleissa |
||
Uusi perustuslaki laadittiin tammikuussa vuonna 1990, kun Rabuka jätti paikkansa sisäministerinä ja palasi armeijan palvelukseen. Perustuslaki ei ollut tasa-arvoinen vaan suosi etnisiä fidžiläisiä |
Uusi perustuslaki laadittiin tammikuussa vuonna 1990, kun Rabuka jätti paikkansa sisäministerinä ja palasi armeijan palvelukseen. Perustuslaki ei ollut tasa-arvoinen vaan suosi etnisiä fidžiläisiä. Varakkaat intialaiset muuttivat pois maasta, mikä ajoi Fidžin talouden alamäkeen mutta takasi alkuperäisväestön enemmistöaseman. Vuonna 1997 perustuslakia muutettiin tasapuolisemmaksi, ja vuoden 1999 vapaissa vaaleissa valittu pääministeri [[Mahendra Chaudhry]] oli fidžinintialainen.<ref name="BBCTL">{{Verkkoviite | Osoite = http://www.bbc.com/news/world-asia-pacific-14919688 | Nimeke = Timeline Fiji | Julkaisija = BBC | Viitattu = 29.12.2014 }}</ref> |
||
=== Vallankaappauksia === |
=== Vallankaappauksia === |
||
Fidžiläinen [[nationalismi|nationalisti]] [[George Speight]] pani |
Fidžiläinen [[nationalismi|nationalisti]] [[George Speight]] pani vuonna 2000 toimeen vallankaappauksen. Hänen tarkoituksenaan oli, että presidenttinä ja pääministerinä saisi olla ainoastaan alkuperäinen fidžiläinen. Vallankaappausta seurasivat laajat levottomuudet, jotka vähensivät turismia 41 prosenttia.<ref name="world193" /> Speight ja hänen tukijansa vangittiin vuonna 2000, ja väliaikaishallituksen pääministeriksi nousi [[Laisenia Qarase]]. Presidentiksi nousi Speightin veljen aiempi appi [[Josefa Iloilo]]. Speightiä uhkasi kuolemantuomio, mutta hän onnistui muuttamaan sen elinikäiseksi vankeudeksi.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.independent.co.uk/news/world/asia/fiji-coup-leader-george-speight-has-death-sentence-reduced-to-life-in-prison-9257943.html | Nimeke =Fiji coup leader George Speight has death sentence reduced to life in prison| Julkaisu = The Independent| Ajankohta =18.2.2002 | Viitattu =1.4.2009 | Kieli ={{en}} }}</ref> Qarase vastasi uuden perustuslain laatimisesta ja uusien vaalien järjestämisestä. Hänet valittiin pääministeriksi vuoden 2001 vaaleissa, joissa hänen perustamansa kansallismielinen [[Soqosoqo Duavata ni Lewenivanua|Fidžin yhtenäisyyspuolue]] sai 32 paikkaa parlamentin kaikista 71:stä. Kampanjassaan Qarase hyödynsi fidžinintialaisia kohtaan tunnettua pelkoa. Heitä asui maassa 44 prosenttia koko väestöstä. Lähes kaikki uuden hallituksen ministerit olivat etniseltä taustaltaan alkuperäisväestöä, mutta helmikuussa 2002 korkein oikeus määräsi huomioimaan myös Fidžin työväenpuolueen fidžinintialaiset edustajat hallituksen kokoonpanossa.<ref name="world193" /> |
||
Toukokuussa 2005 pääministeri Qarase teki lakialoitteen, joka takaisi paremmat oikeuden intialaisperäiselle väestönosalle ja myöntäisi korvauksia ihmisoikeusrikkomusten uhreille.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = |
Toukokuussa 2005 pääministeri Qarase teki lakialoitteen, joka takaisi paremmat oikeuden intialaisperäiselle väestönosalle ja myöntäisi korvauksia ihmisoikeusrikkomusten uhreille.<ref>{{Verkkoviite | Osoite =http://www.fijitimes.com/unitybill.html | Nimeke =PROMOTION OF RECONCILIATION, TOLERANCE AND UNITY BILL 2005 | Selite =Lakiehdotus kokonaisuudessaan | Julkaisija =Fiji Times | Viitattu =1.4.2009 | Kieli = | arkisto =https://web.archive.org/web/20050804232613/http://www.fijitimes.com/unitybill.html | arkistoitu =4.8.2005 }}</ref> Liennytyksen merkkinä hän myös perusti komitean, joka tutki vuosien 2000 ja 2005 välisenä aikana tehtyjä ihmisoikeusrikkomuksia. Ehdotukset otettiin vastaan ristiriitaisesti. Eniten kritiikkiä sai se, että ehdotus takasi vapautuksen vuoden 2000 vallankaappaajille. Vastustajiin kuului myös amiraali [[Frank Bainimarama]],<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.nzherald.co.nz/world/news/article.cfm?c_id=2&objectid=10564184&pnum=2| Nimeke = Why Banimarama wants to solve things his way| Tekijä = David Neilson| Julkaisu =The New Zealand Herald| Ajankohta =30.3.2009 | Viitattu = 1.4.2009 | Kieli ={{en}} }}</ref> joka syytti toukokuussa 2006 valittua hallitusta korruptiosta ja uhkasi marras-joulukuun vaihteessa sotilasvallankaappauksella, jollei hänen esittämiinsä vaatimuksiin vastattaisi. Hän sanoi haluavansa puhdistaa hallituksen. Bainimarama otti vallankaappauksen jälkeen presidentin viran itselleen, mutta antoi sen takaisin tammikuussa 2007 Josefa Iloilolle, joka teki Bainimaramasta pääministerin. |
||
Bainimarama julisti maan hätätilaan, koska kotisaarelleen maanpakoon lähetetty Qarase palasi pääkaupunkiin [[Suva]]an syyskuussa 2007. Bainimarama arveli hänen yrittävän horjuttaa maan vakautta. Hätätilassa viranomaisilla |
Bainimarama julisti maan hätätilaan, koska kotisaarelleen maanpakoon lähetetty Qarase palasi pääkaupunkiin [[Suva]]an syyskuussa 2007. Bainimarama arveli hänen yrittävän horjuttaa maan vakautta. Hätätilassa viranomaisilla oli valta pidättää ihmisiä ilman syytteitä.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://news.bbc.co.uk/2/hi/asia-pacific/6981381.stm | Nimeke =Emergency rule declared in Fiji | Julkaisu =BBC News | Ajankohta =7.9.2007 | Viitattu =1.4.2009 | Kieli = {{en}}}}</ref> Vaalit oli sovittu pidettäviksi maaliskuussa 2009, mutta Bainimarama siirsi niitä ja vetosi siihen, että vaalijärjestelmä pitäisi muuttaa tasapuolisemmaksi kaikkia etnisiä ryhmiä kohtaan.<ref>{{Verkkoviite | Osoite =http://www.google.com/hostednews/afp/article/ALeqM5iBR67-8d3HI0zWEhGl3Zxxp7inQQ | Nimeke =Fiji political leaders meet to set election course | Julkaisija =AFP | Viitattu =1.4.2009 | Kieli ={{en}} | arkisto =https://web.archive.org/web/20111212052731/http://www.google.com/hostednews/afp/article/ALeqM5iBR67-8d3HI0zWEhGl3Zxxp7inQQ | arkistoitu =12.12.2011 }}</ref> Vaalien järjestäminen lykkääntyi entisestään, kun presidentti Iloilo ilmoitti mitätöineensä perustuslain ja asettuneensa valtion johtajaksi. Taustalla oli tuomioistuimen päätös väliaikaishallituksen laittomuudesta ja suositus uusien vaalien järjestämisestä. Iloilo sanoi järjestävänsä uudet vaalit viiden vuoden sisällä.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.hs.fi/ulkomaat/artikkeli/Fidzin+presidentti+heitti+perustuslain+roskakoriin/1135245094290?ref=rss | Nimeke = Fidzin presidentti heitti perustuslain roskakoriin | Julkaisu = HS.fi | Viitattu = 14.4.2009 | arkisto = https://web.archive.org/web/20111108133112/http://www.hs.fi/ulkomaat/artikkeli/Fidzin+presidentti+heitti+perustuslain+roskakoriin/1135245094290?ref=rss | arkistoitu = 8.11.2011 }}</ref> Syksyllä 2009 Kansainyhteisö päätti erottaa Fidžin, koska tilapäishallitus ei pystynyt järjestämään demokraattisia vaaleja.<ref>{{Verkkoviite| Osoite = http://www.hs.fi/ulkomaat/artikkeli/Fidzi+sai+potkut+Kansanyhteis%C3%B6st%C3%A4/1135248990393| Nimeke = Fidzi sai potkut Kansanyhteisöstä| Julkaisu = HS.fi| Viitattu = 2.9.2009| arkisto = https://web.archive.org/web/20090904220125/http://www.hs.fi/ulkomaat/artikkeli/Fidzi+sai+potkut+Kansanyhteis%C3%B6st%C3%A4/1135248990393| arkistoitu = 4.9.2009}}</ref> |
||
=== Vuodesta |
=== Vuodesta 2012 lähtien === |
||
Bainimarama ilmoitti maaliskuussa 2012, että ennen vuoden 2014 vaaleja tullaan tekemään uusi perustuslaki, ja vain viikkoa myöhemmin hän kertoi, että Britannian siirtomaa-ajan reliikki [[Fidžin senaatti]] tullaan lakkauttamaan. Uusi perustuslaki tuli voimaan syyskuussa 2013. Se sai kritiikkiä muun muassa ihmisoikeusjärjestöiltä, koska antoi immuniteetin vallankaappauksen osallistujille ja rajoitti joitain oikeuksia. Sen perusteella luotiin kuitenkin uusi yksikamarinen [[Fidžin parlamentti|parlamentti]].<ref name="BritHis"/> |
|||
Kansainyhteistö palautti jäsenyyden syyskuun 2014 vaalien jälkeen.<ref name="BBCTL"/> |
|||
Bainimarama [[FijiFirst]] voitti syyskuun 2014 vaalit, minkä jälkeen loppui kahdeksan vuotta sitten vallankumouksessa alkanut ”siirtymävaihe”. Bainimarama erosi asevoimista ja valittiin siviilipääministeriksi.<ref name="BritHis"/> Kansainyhteistö palautti jäsenyyden vaalien jälkeen.<ref name="BBCTL"/> |
|||
⚫ | |||
⚫ | [[Fidžin parlamenttivaalit 2018|Marraskuussa 2018 parlamenttivaaleissa]] Bainimaraman FijiFirst sai hyvin niukan vaalivoiton, ja hän saattoi edelleen jatkaa Fidžin pääministerinä. Puolueen enemmistö kuitenkin oli supistunut edellisistä vaaleista. Kyseessä olivat vasta toiset parlamenttivaalit sen jälkeen, kun Bainimarama kaappasi maassa vallan vuonna 2006.<ref>{{Verkkoviite|osoite=http://www.theguardian.com/world/2018/nov/18/fiji-election-bainimarama-returned-as-pm-in-slim-victory|nimeke=Fiji election: Bainimarama returned as PM in slim victory|julkaisu=the Guardian|ajankohta=2018-11-18|viitattu=2020-01-15|ietf-kielikoodi=en}}</ref> |
||
== Politiikka ja hallinto == |
== Politiikka ja hallinto == |
||
=== |
=== Poliittinen järjestelmä === |
||
{{Pääartikkeli|[[Fidžin politiikka]]}} |
{{Pääartikkeli|[[Fidžin politiikka]]}} |
||
[[Tiedosto: |
[[Tiedosto:Penny Wong meets Sitiveni Rabuka 2023.jpg|pienoiskuva|Fidžin pääministeri [[Sitiveni Rabuka]] (oik.) tapasi Australian ulkoministeri [[Penny Wong]]in helmikuussa 2023.]] |
||
Fidži on [[Parlamentarismi|parlamentaarinen]] [[demokratia]], jonka [[Fidžin perustuslaki|perustuslaki]] on vuodelta 2013.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.state.gov/reports/2022-country-reports-on-human-rights-practices/fiji| Nimeke = 2022 Country Reports on Human Rights Practices: Fiji| Julkaisija = US Department of State| Viitattu = 16.10.2023 | Kieli = {{en}}}}</ref><ref name="britannicagov">{{Verkkoviite | Tekijä = Foster & Macdonald| Nimeke = Fiji: Government and society| Osoite = https://www.britannica.com/place/Fiji-republic-Pacific-Ocean/Government-and-society| Julkaisu = Encyclopedia Britannica| Viitattu = 16.10.2023| Kieli ={{en}} }}</ref> Fidžillä on ollut vuoden 1987 jälkeen neljä vallankaappausta. [[Fidžin vallankaappaus 2006|Viimeisin]] tehtiin pääministeri [[Laisenia Qarase]]a vastaan joulukuussa 2006. Siinä vallan otti armeijan komentaja [[Frank Bainimarama]]. Kun vetoomustuomioistuin totesi kaappauksen laittomaksi vuonna 2007, väliaikaishalinto kumosi perustuslain vuonna 2009 ja hallitsi maata asetuksilla.<ref name="BGN"/> |
|||
Fidžin valtionpäämies on presidentti, jonka vuoden 1997 perustuslain mukaan valitsi [[Fidžin suuri päällikköneuvosto|suuri päällikköneuvosto]] viiden vuoden kaudeksi. Vuoden 2006 vallankumouksen jälkeen perustuslaki kumottiin, ja vuonna 2009 väliaikaishallitus nimitti presidentiksi [[Epeli Nailatikau]]n.<ref name="BGN"/> |
|||
Nykyisin presidentin valitsee parlamentti ja presidentin toimikausi on kolme vuotta. Presidentti voidaan valita yhden kerran uudelle kolmivuotiskaudelle, mutta ei enää tämän jälkeen. Presidentin tehtävä on lähinnä seremoniallisena valtionpäämiehenä toimiminen. <ref>{{Verkkoviite|osoite=http://fijiembassy.jp/profile/head-of-state-and-head-of-government/|nimeke=Head of State and Head of Government – Embassy of the Republic of Fiji|viitattu=2020-03-02|ietf-kielikoodi=en-US}}</ref> Eläkkeellä oleva kenraali ja entinen FijiFirst puolueen parlamentaarikko [[Jioji Konrote]] valittiin presidentiksi ensimmäisen kerran vuonna 2015 ja uudelleen vuonna 2018.<ref>{{Verkkoviite|osoite=https://www.rnz.co.nz/international/pacific-news/365361/konrote-reappointed-fiji-s-president|nimeke=Konrote reappointed Fiji's president|julkaisu=RNZ|ajankohta=2018-08-31|viitattu=2020-03-02|ietf-kielikoodi=en-nz}}</ref> |
|||
[[Valtionpäämies]] on [[Fidžin presidentti|presidentti]], jonka toimikausi on kolme vuotta. Presidentin valitsee [[Fidžin parlamentti|parlamentti]]. Presidentti voidaan valita yhden kerran uudelle kolmivuotiskaudelle, mutta ei enää tämän jälkeen. Presidentin tehtävä on lähinnä seremoniallinen.<ref>{{Verkkoviite|osoite=http://fijiembassy.jp/profile/head-of-state-and-head-of-government/|nimeke=Head of State and Head of Government – Embassy of the Republic of Fiji|viitattu=2020-03-02|ietf-kielikoodi=en-US}}</ref> Vuonna 2021 presidentiksi valittiin [[Wiliame Katonivere]].<ref name="freedomhouse">{{Verkkoviite | Osoite = https://freedomhouse.org/country/fiji/freedom-world/2023| Nimeke = Fiji: Freedom in the World 2023 Country Report| Julkaisija = Freedom House| Viitattu = 16.10.2023 | Kieli = {{en}}}}</ref> Vuoden 1997 perustuslain mukaan presidentin valitsi [[Fidžin suuri päällikköneuvosto|suuri päällikköneuvosto]] viiden vuoden kaudeksi. Vuoden 2006 vallankumouksen jälkeen perustuslaki kumottiin.<ref name="BGN"/> |
|||
Fidžillä on ollut vuoden 1987 jälkeen neljä vallankaappausta. [[Fidžin vallankaappaus 2006|Viimeisin tehtiin]] pääministeri [[Laisenia Qarase]]a vastaan joulukuussa 2006. Siinä vallan otti armeijan komentaja [[Frank Bainimarama]]. Kun vetoomustuomioistuin totesi kaappauksen laittomaksi vuonna 2007, väliaikaishalinto kumosi perustuslain vuonna 2009 ja hallitsi maata asetuksilla. Kaikki tuomarit erotettiin, mutta osa nimitettiin asetuksella uudelleen ja Sri Lankasta tuotiin lisää tuomareita. Samalla julistettiin poikkeustila joka sallii lehdistön sensuroimisen.<ref name="BGN"/> |
|||
Fidžin [[Hallituksen päämies|hallituksen johtaja]] on pääministeri, jonka valitsee parlamenttivaaleissa eniten ääniä saanut puolue. Parlamenttivaalit ovat neljän vuoden välein, ja yksikamariseen parlamenttiin valitaan 55 jäsentä. Fidžillä käytetään [[Suhteellinen vaalitapa|suhteellista vaalitapaa]], ja ehdokkaat valitaan koko maan käsittävästä vaalipiiristä.<ref name="freedomhouse"/> [[Fidžin parlamenttivaalit 2022|Vuoden 2022 vaaleissa]] [[FijiFirst]]-puolue menetti valta-asemansa. Pääministeriksi nousi [[Sitiveni Rabuka]], joka oli vaalien alla eronnut [[Sosiaalidemokraattinen liberaalipuolue|Sodelpasta]] ja perustanut uuden puolueen nimeltä [[Kansan allianssi]], joka sai 21 paikkaa ja muodosti hallituksen Sodelpan ja [[Kansallinen federaatiopuolue|NFP:n]] kanssa.<ref>{{Verkkoviite|osoite=https://www.rnz.co.nz/international/pacific-news/481392/sitiveni-rabuka-is-fiji-s-new-prime-minister|nimeke=Sitiveni Rabuka is Fiji's new prime minister|julkaisu=RNZ|ajankohta=2022-12-24|viitattu=2023-03-23|ietf-kielikoodi=en-nz}}</ref> |
|||
Syyskuussa 2013 vahvistettiin uusi perustuslaki ja syyskuussa 2014 järjestettiin vaalit. Ennen niitä Bainimarama perusti [[FijiFirst]]-puolueen, joka voitti vaalit ja Bainimarama siirtyi sen johdossa sotilasjohtajasta siviilipääministeriksi.<ref name="BBCTL"/> |
|||
Fidžin politiikkaa |
Fidžin politiikkaa hallitsevat useat puolueet, josta monet ovat niin pieniä, etteivät ilman vaaliliittoja pystyisi pärjäämään äänestyksissä suuremmille.<ref>{{Verkkoviite | Osoite =http://www.elections.gov.fj/parties/list_of_parties.html | Nimeke =Political parties & Symbols | Julkaisija =Elections 2006 – Fiji Islands | Viitattu =2.4.2009 | Kieli ={{en}} | arkisto =https://web.archive.org/web/20110928102940/http://www.elections.gov.fj/parties/list_of_parties.html | arkistoitu =28.9.2011 }}</ref> |
||
http://www.elections.gov.fj/parties/list_of_parties.html | Nimeke =Political parties & Symbols | Julkaisija =Elections 2006 – Fiji Islands | Viitattu =2.4.2009 | Kieli ={{en}} }}</ref> |
|||
Fidžiä pidetään osittain vapaana demokraattisena maana, jonka parlamenttivaalit 2018 ja 2022 olivat uskottavat. Frank Bainimaraman pitkällä pääministerikaudella hallitus vaikeutti opposition toimintaa, eikä oppositiopuolueilla ollut kunnollista mahdollisuutta haastaa valtapuolue FijiFirstiä, kunnes vuonna 2022 Bainimaraman puolue hävisi vaalit ja hyväksyi tuloksen.<ref name="freedomhouse"/> |
|||
Vuoden 2014 vaaleissa Bainimaraman puolue FijiFirst sai 32 paikkaa, [[Sosiaalidemokraattinen liberaalipuolue (Fidži)|Sosiaalidemokraattinen liberaalipuolue]] (Sodelpa) 15 paikkaa ja [[National Federation Party (Fidži)|National Federation Party]] (NFP) kolme paikkaa.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.theguardian.com/world/2014/sep/22/fiji-frank-bainimarama-confirmed-election-winner-outright-majority | Nimeke = Fiji's Frank Bainimarama confirmed as election winner with outright majority | Julkaisu = The Guardian | Ajankohta = 22.9.2014 | Viitattu = 29.12.2014 | Kieli={{en}} }}</ref> |
|||
=== Paikallishallinto === |
|||
Vuoden 2018 [[Fidžin parlamenttivaalit 2018|vaalien]] jälkeenkin kannatustaan menettänyt FijiFirst säilyi maan suurimpana puolueena ja toiseksi suurin oli entisen pääministerin Sitiveni Rabukan johtama Sosialidemokraattinen liberaalipuolue (Social Democratic Liberal Party). Pääministerinä jatkoi Bainimarama.<ref>{{Verkkoviite|osoite=https://www.theguardian.com/world/2018/nov/18/fiji-election-bainimarama-returned-as-pm-in-slim-victory|nimeke=Fiji election: Bainimarama returned as PM in slim victory|tekijä=Australian Associated Press|julkaisu=The Guardian|ajankohta=2018-11-18|viitattu=2020-01-15|ietf-kielikoodi=en-GB}}</ref> |
|||
[[Tiedosto:Fiji_Province.svg|thumb|Fidžin osat ja provinssit]] |
|||
Fidži on jaettu neljään osaan ja ne edelleen yhteensä 14 [[Fidžin provinssit|provinssiin]]. Provinssijako perustuu perinteisiin päällikkökuntiin. Provinssien valtuustoihin valitaan jäseniä kolmeksi vuodeksi äänestyksissä, joihin voi osallistua vain alkuperäiset [[fidžiläiset]].<ref name="lgs">{{Verkkoviite | Osoite = http://www.clgf.org.uk/default/assets/File/Country_profiles/Fiji.pdf| Nimeke = The Local Government System in Fiji| Tiedostomuoto = PDF| Julkaisija = Commonwealth Local Government Forum| Viitattu = 16.10.2023 | Kieli = {{en}}}}</ref> |
|||
Fidžillä on myös suoraan keskushallinnon alaisuudessa olevaa paikallishallintoa. Maassa on 13 kuntaa, joista [[Suva]] ja [[Lautoka]]a kutsutaan kaupungeiksi, sekä maaseudun paikallishallinnollisisa elimiä.<ref name="lgs"/> |
|||
=== Hallinto === |
|||
Fidžiin kuuluvalla [[Rotuma]]n saarella on vielä erillinen järjestelmä. Saarivaltuustossa istuu Rotuman jokaisen seitsemän piirin päällikkö, yksi valittu jäsen jokaisesta piiristä ja joitakin neuvoa-antavia äänettömiä jäseniä.<ref name="lgs"/> |
|||
Fidži on jaettu neljään osaan (engl. ''division''):<ref name="CIA"/> |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
Fidžin osat:<ref name="CIA"/> |
|||
[[Rotuma]]n saari saariston pohjoispuolella on riippuvuusasemassa Fidžiin nähden.<ref name="CIA"/> |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Talous == |
== Talous == |
||
<!-- {{Pääartikkeli|[[Fidžin talous]]}} --> |
<!-- {{Pääartikkeli|[[Fidžin talous]]}} --> |
||
Fidži on yksi Tyynenmeren saaristojen kehittyneimmistä talouksista, mutta sielläkin suuri osa elää omavaraistaloudessa ja väestöstä neljäsosa elää köyhyysrajan alapuolella. Nykyään valtion tärkeimmät tulonlähteet ovat sokeri ja kalastus. Vuosittain Fidžillä käy noin 400 000 – 500 000 turistia. Fidžiläisellä sokerilla on etuasema Euroopan |
Fidži on yksi Tyynenmeren saaristojen kehittyneimmistä talouksista, mutta sielläkin suuri osa elää [[Omavaraistalous|omavaraistaloudessa]] ja väestöstä neljäsosa elää köyhyysrajan alapuolella. Nykyään valtion tärkeimmät tulonlähteet ovat sokeri ja kalastus. Vuosittain Fidžillä käy noin 400 000 – 500 000 turistia. Fidžiläisellä sokerilla on etuasema [[Euroopan unioni]]n markkinoille. Näin ollen EU:n päätös leikata sokerinviljelyn tukea hankaloittaa ratkaisevalla tavalla Fidžinkin taloutta. Teollisesta toiminnasta kolmannes on sokerin jatkokäsittelyä. Sotilasvallankaappaukset ja jännittynyt poliittinen ilmapiiri ovat vähentäneet maan vuosittaisia tuloja vähentämällä maahan kohdistuvaa matkailua ja hankaloittamalla kaupankäyntiä. Euroopan unioni on jäädyttänyt Fidžille myönnettävät avustusrahat, kunnes maassa toimiva sotilashallitus luopuu vallasta ja uusi hallitus valitaan vaaleilla. Myös rahalähetykset [[Kuwait]]issa ja [[Irak]]issa töissä olevilta ovat pienentyneet. Vähäiset investoinnit ja epämääräiset maanomistuslait aiheuttavat pitkäaikaisia ongelmia maan taloudelle.<ref name="CIA">{{CIA Factbook|fj|Fiji}}</ref> |
||
Maan luonnonvaroista merkittävimmät ovat huonekaluissa käytettävät puut. Saarilta on myös löydetty kultaa ja kuparia. Öljyäkin on yritetty etsiä merialueilta, mutta laihoin tuloksin. Vesivoima ja kalat lasketaan myös luonnonvaroihin.<ref name="CIA"/> |
Maan luonnonvaroista merkittävimmät ovat huonekaluissa käytettävät puut. Saarilta on myös löydetty kultaa ja kuparia. Öljyäkin on yritetty etsiä merialueilta, mutta laihoin tuloksin. Vesivoima ja kalat lasketaan myös luonnonvaroihin.<ref name="CIA"/> |
||
Fidžin talouden suhdanteet ovat itsenäistymisen jälkeen vaihdelleet voimakkaasti. Itsenäistymisen jälkeen ensimmäiset kymmenen vuotta olivat talouskasvun aikaa ( |
Fidžin talouden suhdanteet ovat itsenäistymisen jälkeen vaihdelleet voimakkaasti. Itsenäistymisen jälkeen ensimmäiset kymmenen vuotta olivat talouskasvun aikaa (1970–1975: 5,9 %/vuosi; 1976–1980: 3,9 %/vuosi). Seuraavan vuosikymmenen alussa korkea [[inflaatio]] näkyi etenkin energian kallistumisena ja maa ajautui kolmesti taantumaan. Vuoden 1986 noin 8,1 prosentin talouskasvu kääntyi taas laskuksi seuraavana vuonna sotilasvallankaappauksen takia, mutta seuraavina vuosina aina vuoteen 1996 asti talous kasvoi keskimäärin 2,5 prosenttia vuodessa. Aasian talouskriisi ajoi Fidžinkin talouden laskusuhdanteeseen päästen siitä irti vuonna 1997 vain 1,4 prosentin talouskavulla. Seuraavana vuonna talous kasvoi jo 9,7 prosenttia (inflaatiokorjattuna 7,8 %), kunnes vuonna 2000 uuden sotilasvallankaappausyrityksen jälkeen talous lähti 2,9 prosentin laskuun, minkä jälkeen talous on kasvanut 3–4 prosenttia vuosittain.<ref>Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 195</ref> Vuoden 2009 maailmanlaajuinen talouskriisi vähensi Fidžin matkustajamääriä tammikuussa noin 27 prosenttia, mutta raaka-aineiden vienti kasvoi 18,6 % vuonna 2008. Inflaatio oli helmikuussa 2009 vain 1,9 %, joka on selvästi alhaisempi kuin tammikuun lukema (6,1 %) ja alhaisin sitten vuoden 2006 heinäkuun.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.fijivillage.com/?mod=story&id=270309c88fd7b0cd36823853e131c4 | Nimeke = Fiji’s economic activity still weak| Julkaisija =FijiVillage.com | Viitattu =1.4.2009 | Kieli = {{en}}}}</ref> |
||
[[ |
[[Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu|CIA:n]] ''[[The World Factbook]]in'' mukaan Fidžin arvioitu [[bruttokansantuote]] vuonna 2010 oli 3,131 miljardia [[Yhdysvaltain dollari]]a (ostovoimakorjattuna 3,869 miljardia dollaria) eli asukasta kohden 4 400 dollaria. Bruttokansantuotteesta noin kolme neljännestä tulee palveluista, kun teollisuuden ja maatalouden yhteinen osuus on neljännes. Maatalous on toisaalta suurin työllistäjä työllistäessään 70 prosenttia työvoimasta. Vuonna 1999 kaikista 137 000 työikäisestä 7,6 prosenttia oli [[Työttömyys|työttömänä]].<ref name="CIA"/> |
||
=== Liikenne === |
=== Liikenne === |
||
Fidžillä on 28 lentokenttää. |
Fidžillä on 28 lentokenttää. Rautateitä on 597 kilometriä. Tärkeimmät satamat ovat Lautoka, Levuka ja Suva.<ref name="CIA"/> |
||
== Väestö == |
== Väestö == |
||
[[Tiedosto:ChurchLevuka.jpg| |
[[Tiedosto:ChurchLevuka.jpg|pienoiskuva|upright|Eurooppalaiset tuhosivat 1800-luvulla monet fidžiläisten temppelit ja rakennuttivat tilalle omia kirkkoja. Kuvassa on [[Goottilainen arkkitehtuuri|goottilaista arkkitehtuuria]] edustava roomalaiskatolinen kirkko valtion entisessä pääkaupungissa [[Levuka]]ssa.]] |
||
Fidžin kaksi suurinta [[etninen ryhmä|etnistä ryhmää]] ovat [[fidžiläiset]] (57,3 %) ja [[fidžinintialaiset]] (37,6 %), jotka [[Yhdistynyt kuningaskunta|britit]] toivat [[Intia]]sta työvoimaksi 1800-luvulla.<ref name="BGN">{{Verkkoviite | Osoite = |
Fidžin kaksi suurinta [[etninen ryhmä|etnistä ryhmää]] ovat [[fidžiläiset]] (57,3 %) ja [[fidžinintialaiset]] (37,6 %), jotka [[Yhdistynyt kuningaskunta|britit]] toivat [[Intia]]sta työvoimaksi 1800-luvulla.<ref name="BGN">{{Verkkoviite | Osoite = https://2009-2017.state.gov/outofdate/bgn/fiji/102980.htm| Nimeke = Fiji (10/08)| Julkaisija = US Department of State| Viitattu = 16.10.2023}}</ref> |
||
Fidžin perustuslaki takaa [[Uskonnonvapaus|uskonnonvapauden]]. Vaikka [[valtionkirkko]]a ei ole, Fidžin hallintoa on syytetty [[kristinusko]]on perustuvan valtion perustamisesta. Suurimmat uskonnot ovat kristinusko (52 %) ja [[hindulaisuus]] (33 %). Väestöstä 7 % on [[Islam|muslimeja]] (pääosin [[sunnalaisuus|sunnalaisia]]). Muita uskontoja edustaa 5,3 |
Fidžin perustuslaki takaa [[Uskonnonvapaus|uskonnonvapauden]]. Vaikka [[valtionkirkko]]a ei ole, Fidžin hallintoa on syytetty [[kristinusko]]on perustuvan valtion perustamisesta. Suurimmat uskonnot ovat kristinusko (52 %) ja [[hindulaisuus]] (33 %). Väestöstä 7 % on [[Islam|muslimeja]] (pääosin [[sunnalaisuus|sunnalaisia]]). Muita uskontoja edustaa 5,3 % väestöstä ja [[Uskonnottomuus|uskonnottomia]] on 0,3 %. Kristinuskon suurimmat suuntaukset ovat [[metodismi]] (34,5 % koko väestöstä), [[Katolinen kirkko|roomalaiskatolilaisuus]] (7,2 %), [[helluntailaiset]] (11 %) ja [[Adventismi|adventistit]] (6 %).<ref name="CIA"/> |
||
Perustuslaki määrittelee kolme virallista kieltä: [[englannin kieli|englanti]], joka on perua Britannan hallintoajoilta, [[fidžin kieli|fidži]], jota puhuvat etniset fidžiläiset, sekä [[fidžinhindi]] |
Perustuslaki määrittelee kolme virallista kieltä: [[englannin kieli|englanti]], joka on perua Britannan hallintoajoilta, [[fidžin kieli|fidži]], jota puhuvat etniset fidžiläiset, sekä [[fidžinhindi]], jota puhuvat fidžinintialaiset.<ref name="BGN"/> |
||
Väestöstä yli puolet asuu pääkaupungissa [[Suva]]ssa. Maaseudun väestö on selvästi alkanut muuttaa kaupunkeihin. Nykyään kaupungistumisaste on noin 50,7 %.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = |
Väestöstä yli puolet asuu pääkaupungissa [[Suva]]ssa. Maaseudun väestö on selvästi alkanut muuttaa kaupunkeihin. Nykyään kaupungistumisaste on noin 50,7 %.<ref>{{Verkkoviite | Osoite =http://www.statsfiji.gov.fj/Census2007/Release%201%20-%20Population%20Size.pdf | Nimeke =Population size | Selite =Sivu 29 | Julkaisija =Fidžin tilastokeskus | Viitattu =2.4.2009 | Kieli ={{en}} | arkisto =https://web.archive.org/web/20121019000421/http://www.statsfiji.gov.fj/Census2007/Release%201%20-%20Population%20Size.pdf | arkistoitu =19.10.2012 }}</ref> Monet myös muuttavat pois maasta, jos se on taloudellisesti mahdollista. Noin 40 000 on tehnyt niin vuoden 1987 vallankaappauksen jälkeen. Nykyään noin 4 000 – 5 000 asukkaan arvellaan muuttavan pois maasta vuosittain.<ref name="world192"/> Tästä huolimatta asukasluku kasvaa vuosittain noin 1,4 prosenttia. Odotettu elinikä on naisilla 73 ja miehillä 68 vuotta. Naisten hedelmällisyysluku (syntyvien lasten määrä yhtä naista kohden) on 2,65.<ref name="CIA"/> |
||
Fidžillä ei ole [[Oppivelvollisuus|oppivelvollisuutta]], mutta useimmat lapset käyvät nykyisin kahdeksanvuotisen peruskoulun. Sen jatkona on viisivuotinen yläkoulu, johon valitaan pääsykokeen perusteella.<ref>http://education.stateuniversity.com/pages/466/Fiji.html</ref> Peruskouluja on kaikkiaan noin 700, yläkouluja 150 kappaletta. Osa niistä on valtion, osa uskonnollisten yhteisöjen ylläpitämiä.<ref>http://www.go-fiji.com/schools.html</ref> |
Fidžillä ei ole [[Oppivelvollisuus|oppivelvollisuutta]], mutta useimmat lapset käyvät nykyisin kahdeksanvuotisen peruskoulun. Sen jatkona on viisivuotinen yläkoulu, johon valitaan pääsykokeen perusteella.<ref>http://education.stateuniversity.com/pages/466/Fiji.html</ref> Peruskouluja on kaikkiaan noin 700, yläkouluja 150 kappaletta. Osa niistä on valtion, osa uskonnollisten yhteisöjen ylläpitämiä.<ref>http://www.go-fiji.com/schools.html {{Wayback|1=http://www.go-fiji.com/schools.html |päiväys=20121111171114 }}</ref> [[Etelä-Tyynenmeren yliopisto|Etelä-Tyynenmeren yliopiston]] pääkampus sijaitsee Fidžin pääkaupungissa Suvassa.<ref>{{Verkkoviite|osoite=https://www.timeshighereducation.com/world-university-rankings/university-south-pacific|nimeke=University of the South Pacific|julkaisu=Times Higher Education|ajankohta=2021-11-20|viitattu=2023-10-11|ietf-kielikoodi=en}}</ref> |
||
== Kulttuuri == |
== Kulttuuri == |
||
Perinteisen fidžiläisen ruokavalion hiilihydraattilähteenä on yleensä |
Perinteisen fidžiläisen ruokavalion hiilihydraattilähteenä on yleensä [[taaro]]a, [[Jamssit|jamssia]], [[bataatti]]a ja [[maniokki]]a, mutta joskus myös leipäpuunhedelmiä, banaania tai pähkinöitä. Fidžin eri etnisten ryhmien ruokatavat ovat edelleen erilaisia, vaikka ne ovat jonkin verran lähentyneet toisiaan. Fidžiläiset ovat oppineet intialaisilta [[chili]]n, rieskamaisten leipien, riisin, vihannesten ja teen käytön, kun taas intialaiset ovat omaksuneet taaron ja maniokin syömisen sekä [[Kavapippuri|kavan]] juomisen.<ref name="EC">[http://www.everyculture.com/Cr-Ga/Fiji.html Fiji] Countries and their cultures</ref> |
||
[[Fidžin musiikki]] on saanut maailmalla jonkin verran suosiota muun muassa muusikkojen [[Laisa Vulakoro]]n ja [[Lagani Rabukawaqa]]n ansiosta. Alkuperäisasukkaiden kulttuuri on säilynyt hyvin ja se on osa asukkaiden jokapäiväistä elämää. |
[[Fidžin musiikki]] on saanut maailmalla jonkin verran suosiota muun muassa muusikkojen [[Laisa Vulakoro]]n ja [[Lagani Rabukawaqa]]n ansiosta. Alkuperäisasukkaiden kulttuuri on säilynyt hyvin, ja se on osa asukkaiden jokapäiväistä elämää. |
||
Fidžiläisistä perinteisistä tansseista tunnetuin on ''meke'', jossa yhdistyy tanssi ja kertova tarinalaulu.<ref>[http://www.go-fiji.com/dances.html Fiji Dances] Go Fiji</ref> |
Fidžiläisistä perinteisistä tansseista tunnetuin on ''meke'', jossa yhdistyy tanssi ja kertova tarinalaulu.<ref>[http://www.go-fiji.com/dances.html Fiji Dances] {{Wayback|1=http://www.go-fiji.com/dances.html |päiväys=20140829150507 }} Go Fiji</ref> |
||
Fidžin yksityinen lehdistö tunnettiin reippaasta kirjoittelustaan, mutta vuodesta 2009 alkaen se on tiukan kurin alaisena. Radio on tärkeä tiedonlähde varsinkin ulommilla saarilla.<ref>[http://news.bbc.co.uk/2/hi/asia-pacific/country_profiles/1300477.stm Fiji country profile] BBC News</ref> |
Fidžin yksityinen lehdistö tunnettiin reippaasta kirjoittelustaan, mutta vuodesta 2009 alkaen se on tiukan kurin alaisena. Radio on tärkeä tiedonlähde varsinkin ulommilla saarilla.<ref>[http://news.bbc.co.uk/2/hi/asia-pacific/country_profiles/1300477.stm Fiji country profile] BBC News</ref> |
||
Rivi 267: | Rivi 274: | ||
=== Urheilu === |
=== Urheilu === |
||
[[Rugby]] on suosituimpia urheilumuotoja |
[[Rugby]] on saaren suosituimpia urheilumuotoja ja maan epävirallinen kansallisurheilulaji. [[Fidžin rugby union -maajoukkue]] on menestynyt varsin hyvin, kun otetaan huomioon maan pieni koko<ref>{{Verkkoviite| Osoite = http://www.irb.com/rankings/full.html| Nimeke = IRB World Rankings - 30 November 2009| Julkaisu = irb.com| Ajankohta = 30.11.2009| Viitattu = 2.12.2009| Kieli = {{en}}| arkisto = https://web.archive.org/web/20110810042746/http://www.irb.com/rankings/full.html| arkistoitu = 10.8.2011}}</ref>. Maan [[Rugby-7]]-joukkue on menestynein maailmassa, se on voittanut kaksi maailmanmestaruutta<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://sports123.com/rug/mw7s.html| Nimeke = Rugby World Cup 7's Men | Julkaisu = sports123.com| Viitattu = 2.12.2009| Kieli = {{en}}}}</ref>. [[Golf]]aaja [[Vijay Singh]] on voittanut kolme suurturnausta, [[PGA Championship]]in kahdesti ja [[The Masters]]in kerran<ref name="nndb">{{Verkkoviite | Osoite = http://www.nndb.com/people/678/000085423| Nimeke = Vijay Singh | Julkaisu = NNDB | Viitattu = 2.12.2009| Kieli = {{en}}}}</ref>. Fidži on osallistunut [[Olympialaiset|olympialaisiin]] yhteensä 15 kertaa [[Kesäolympialaiset 1956|vuoden 1956 kisojen]] jälkeen, ja ensimmäisen mitalinsa, kullan, se voitti Rugby-7:ssä vuonna 2016.<ref>{{Verkkoviite | Osoite= http://www.sports-reference.com/olympics/countries/FIJ/ | Nimeke= Fiji - Olympics at Sports-Reference.com | Viitattu= 21.8.2010 | Kieli= {{en}}}}</ref><ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://edition.cnn.com/2016/08/11/sport/fiji-rugby-olympics-sevens-rio-2016/ | Nimeke = Rugby: Fiji wins first Olympic gold medal with win over Great Britain | Tekijä=Tom McGowan | Ajankohta=12.8.2016 | Julkaisija = CNN | Viitattu = 5.11.2016 | Kieli = {{en}}}}</ref> |
||
Fidži on voittanut [[jalkapallo]]n [[OFC Nations Cup]]issa pronssia vuosina 1998 ja 2008<ref>{{Verkkoviite | Osoite= http://www.rsssf.com/tableso/oceania-cup.html | Nimeke= Oceanian Nations Cup | Viitattu= 21.8.2010 | Kieli= {{en}}}}</ref>, mutta ei ole selviytynyt kertaakaan [[Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut|MM-kisoihin]]. Joukkue on ollut [[Jalkapallon maailmanranking|FIFA-rankingissa]] parhaimmillaan sijalla 94.<ref>{{Verkkoviite | Osoite= http://www.fifa.com/associations/association=fij/ranking/gender=m/index.html | Nimeke= FIFA.com - Fiji: FIFA/Coca-Cola World Ranking | Julkaisija= FIFA | Viitattu= 21.8.2010 | Kieli= {{en}}}}</ref> |
Fidži on voittanut [[jalkapallo]]n [[OFC Nations Cup]]issa pronssia vuosina 1998 ja 2008<ref>{{Verkkoviite | Osoite= http://www.rsssf.com/tableso/oceania-cup.html | Nimeke= Oceanian Nations Cup | Viitattu= 21.8.2010 | Kieli= {{en}}}}</ref>, mutta ei ole selviytynyt kertaakaan [[Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut|MM-kisoihin]]. Joukkue on ollut [[Jalkapallon maailmanranking|FIFA-rankingissa]] parhaimmillaan sijalla 94.<ref>{{Verkkoviite | Osoite= http://www.fifa.com/associations/association=fij/ranking/gender=m/index.html | Nimeke= FIFA.com - Fiji: FIFA/Coca-Cola World Ranking | Julkaisija= FIFA | Viitattu= 21.8.2010 | Kieli= {{en}} | arkisto= https://web.archive.org/web/20130215040943/http://www.fifa.com/associations/association=fij/ranking/gender=m/index.html | arkistoitu= 15.2.2013 }}</ref> |
||
== Lähteet == |
== Lähteet == |
||
*{{Kirjaviite | Tekijä = Timothy L. Gall & Jeneen M. Hobby (toim.) | Nimeke =Worldmark Encyclopedia of the Nations: Volume 4 Asia & Oceania (12. painos) | Vuosi =2007| Julkaisija = Thomson Gale| Tunniste =ISBN 1-4144-1093-X}} |
* {{Kirjaviite | Tekijä = Timothy L. Gall & Jeneen M. Hobby (toim.) | Nimeke =Worldmark Encyclopedia of the Nations: Volume 4 Asia & Oceania (12. painos) | Vuosi =2007| Julkaisija = Thomson Gale| Tunniste =ISBN 1-4144-1093-X}} |
||
*{{Kirjaviite | Tekijä = Justine Vaisutis | Nimeke =Fiji | Vuosi =2006| Julkaisija = Lonely Planet| Tunniste =ISBN 978-1-74104-288-7}} |
* {{Kirjaviite | Tekijä = Justine Vaisutis | Nimeke =Fiji | Vuosi =2006| Julkaisija = Lonely Planet| Tunniste =ISBN 978-1-74104-288-7}} |
||
=== Viitteet === |
=== Viitteet === |
||
Rivi 281: | Rivi 288: | ||
{{Commonscat-rivi|Fiji}} |
{{Commonscat-rivi|Fiji}} |
||
{{Wikimatkat-rivi}} |
{{Wikimatkat-rivi}} |
||
* [http://www.fiji.gov.fj/ Fidžin hallituksen sivusto] |
* [http://www.fiji.gov.fj/ Fidžin hallituksen sivusto] {{Wayback|1=http://www.fiji.gov.fj/ |päiväys=20201208130939 }} |
||
* [http://data.un.org/CountryProfile.aspx?crname=Fiji Fiji]. YK:n valtioprofiili Fidžistä. |
* [http://data.un.org/CountryProfile.aspx?crname=Fiji Fiji]. YK:n valtioprofiili Fidžistä. |
||
* [http://www.globalis.fi/Maat/Fidzi Globalis.fi - Fidžin maaprofiili] {{fi}} |
* [http://www.globalis.fi/Maat/Fidzi Globalis.fi - Fidžin maaprofiili] {{fi}} |
||
* [https://archive.is/20121224030227/www.fco.gov.uk/en/about-the-fco/country-profiles/asia-oceania/asia-fiji/?profile=all Fiji]. Valtioprofiili Kansainyhteisön sivulla. |
* [https://archive.is/20121224030227/www.fco.gov.uk/en/about-the-fco/country-profiles/asia-oceania/asia-fiji/?profile=all Fiji]. Valtioprofiili Kansainyhteisön sivulla. |
||
* [http://www.statsfiji.gov.fj/ Fiji Islands Bureau of Statistics]. Fidžin tilastokeskus. |
* [http://www.statsfiji.gov.fj/ Fiji Islands Bureau of Statistics]. Fidžin tilastokeskus. |
||
* [http://www.naturefiji.org/index.php Nature Fiji]. Fidžin luontoon keskittynyt sivusto. |
* [http://www.naturefiji.org/index.php Nature Fiji] {{Wayback|1=http://www.naturefiji.org/index.php |päiväys=20081006151949 }}. Fidžin luontoon keskittynyt sivusto. |
||
* [https://www.youtube.com/watch?v=JRaakIL-N_s Fiji Vacation Travel Guide | Expedia]. Matkailuvideo Youtubessa. |
* [https://www.youtube.com/watch?v=JRaakIL-N_s Fiji Vacation Travel Guide | Expedia]. Matkailuvideo Youtubessa. |
||
{{Oseania}} |
{{Oseania}} |
||
{{Kansainyhteisö}} |
{{Kansainyhteisö}} |
||
{{Auktoriteettitunnisteet}} |
|||
{{Metatieto}} |
{{Metatieto}} |
||
{{Coord|18|S|179|E|region:FJ_type:country_source:dewiki|display=title}} |
{{Coord|18|S|179|E|region:FJ_type:country_source:dewiki|display=title}} |
||
[[Luokka:46 Australia, Oseania, Napamaat]] |
[[Luokka:46 Australia, Oseania, Napamaat]] |
||
[[Luokka:Fidži|*]] |
[[Luokka:Fidži|*]] |
Nykyinen versio 8. toukokuuta 2024 kello 03.19
Fidžin tasavalta Republic of Fiji Matanitu ko Viti फ़िजी गणराज्य (Fijī Ganarājya) |
|
---|---|
Valtiomuoto | tasavalta |
Presidentti Pääministeri |
Wiliame Katonivere Sitiveni Rabuka |
Pääkaupunki |
Suva |
Muita kaupunkeja | Lautoka, Nausori, Nadi, Lami |
Pinta-ala | |
– yhteensä | 18 272 km² (sijalla 156) |
– josta sisävesiä | ei merkittävästi |
Väkiluku (2014) | 903 207 [1] (sijalla 159) |
– väestötiheys | 45,9 as. / km² |
– väestönkasvu | 0,7 % [1] (2014) |
Viralliset kielet | fidži, englanti, fidžinhindi [2] |
Valuutta | Fidžin dollari (FJD) |
BKT (2013) | |
– yhteensä | 4,45 mrd. USD [1] (sijalla 155) |
– per asukas | 4900 USD [1] |
HDI (2019) | 0,743 [3] (sijalla 93) |
Elinkeinorakenne (BKT:sta) | |
– maatalous | 8,9 % [1] |
– teollisuus | 13,5 % [1] |
– palvelut | 77,6 % [1] |
Aikavyöhyke | UTC+12 |
– kesäaika | UTC+13 |
Itsenäisyys – Yhdistyneestä kuningaskunnasta |
10. lokakuuta 1970 |
Lyhenne | FJ |
Kansainvälinen suuntanumero |
+679 |
Tunnuslause | Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui (Pelkää Jumalaa ja kunnioita kuningatarta) |
Kansallislaulu | ”God Bless Fiji” |
Edeltäjä(t) |
(1970–1987) (1874–1970) |
Fidžin tasavalta (vuoteen 2011 Fidžisaarten tasavalta)[4] eli Fidži (/ˈfidʒi/; fidžiksi Viti, engl. Fiji, fidžinhindiksi फ़िजी) on saaristovaltio eteläisellä Tyynellämerellä, Uudesta-Seelannista pohjoiseen. Valtioon kuuluu noin 330 saarta tai luotoa, joista noin kaksi kolmasosaa on asuttamattomia. Suurimmat saaret ovat Viti Levu ja Vanua Levu, joissa elää noin 87 prosenttia maan yli 837 000 asukkaasta. Pääkaupunki Suva sijaitsee Viti Levulla. Fidžin maapinta-ala on hieman yli 18 000 km². Vuonna 1970 tapahtuneen itsenäistymisensä jälkeen valtio on ollut poliittisesti epävakaa. Vuodesta 1987 lähtien maa on käynyt läpi neljä vallankaappausta, joista viimeisimmän vuoden 2006 lopulla. Fidži erotettiin 1. syyskuuta 2009 Kansainyhteisöstä, mutta se sai jäsenyyden takaisin syyskuun 2014 vaalien jälkeen. Maassa elää alkuperäisten fidžiläisten lisäksi merkittävä vähemmistö Intiasta tuotujen siirtolaisten jälkeläisiä, fidžinintialaisia.
Maan tärkeimmät tulonlähteet ovat sokeri ja turismi.
Maan tunnukset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidžin lipussa on siirtomaahistoriasta kertova Britannian lippu sekä brittiaikaisesta vaakunasta periytyvä vaakunakilpi. Fidžin vaakunassa on Englannin punainen Pyhän Yrjön risti, kookospähkinää tassuissaan kannatteleva leijona ja rauhankyyhky sekä siirtomaaisännille tärkeitä luonnonvaroja edustavat sokeriruoko, kookospalmu ja banaaniterttu.[5]
Fidžin pääministeri Frank Bainimarama ilmoitti helmikuussa 2015, että maa tulee poistamaan lipustaan brittiläisen siirtomaavallan symbolit. Uudesta lipusta järjestettäisiin suunnittelukilpailu, ja lippu olisi tarkoitus ottaa käyttöön maan itsenäisyyden 45-vuotisjuhlissa lokakuussa 2015.[5] Oppositio vastusti kuitenkin ehdotusta kustannusten takia, minkä takia lipun uudistus juuttui telineisiinsä. Bainimarama ilmoittikin elokuussa 2016, että hallitus ei enää aja lipun uudistamista ja keskittää varoja ennemmin sykloni Winstonin aiheuttamien tuhojen korjaamiseen.[6]
Maantiede
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Saaret
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidži on noin 850 saaresta koostuva saarivaltio läntisellä Tyynellä valtamerellä, noin 1 770 kilometriä Uudesta-Seelannista pohjoiseen. Valtioon kuuluva Taveunin saari sijaitsee 180 asteen meridiaanin rajalla, mutta koko valtio on määrätty samalle aikavyöhykkeelle, eli kaikkialla valtiossa on sama päivämäärä sijainnista riippumatta. Saarista noin sata on asutettuja ja valtaosa eli 520 on pieniä luotoja. Pääsaaristosta hieman erillään sijaitsee valtioon vuonna 1881 liitetty Rotuman saari, jolla on hallinnollinen erityisasema.[7]
Fidžiin kuuluu vajaan 1,3 miljoonan neliökilometrin laajuinen yksinomainen talousvyöhyke, joka on noin 70 kertaa suurempi kuin valtion maa-ala, joka puolestaan on 18 272 neliökilometriä.[8][9] Suurimmat saaret ovat Viti Levu (10 388 km²) ja Vanua Levu (5 535 km²).[10] Pääkaupunki Suva sijaitsee Viti Levun saarella.[11] Muita saaria ja saariryhmiä ovat muun muassa Rotuma, Taveuni, Kadavu, Mamanucasaaret, Yasawasaaret, Lomaivitisaaret sekä syrjäiset Lau-saaret.[12]
Fidžin pääsaaristo muodostaa hevosenkengän muotoisen kaaren matalan Koronmeren ympärillä. Saaret ovat syntyneet aikanaan Indo-Australian laatan ja Tyynenmeren laatan törmäyksessä syntyneen vulkaanisen toiminnan seurauksena.[13] Suurimmat saaret ovatkin vulkaanista perää, ja ne ovat myös vuoristoisia. Viti Levun jakaa kahteen pohjois-etelä-suuntainen vuorijono, jonka korkein kohta on 1 324 metrin korkuinen Tomanivi. Saaren tärkeimmät joet virtaavat keskivuoristossa, jossa on myös syviä laaksoja.[14] Saarivaltiossa sijaitsee 28 yli 910 metrin korkuista huippua. Fidžin suurimmat joet ovat Viti Levulla sijaitsevat Rewa, Navua, Sigatoka ja Ba sekä Vanua Levulla sijaitseva Dreketi, joiden suille on muodostunut deltoja. Rewa on elinkeinon kannalta tärkein joki ja se on pituudeltaan 150 kilometriä, josta 113 kilometriä on purjehduskelpoista.[7]
Saaria ympäröi koralliriuttoja, ja monia kareja, jotka tekevät Koronmerestä purjehdukselle vaarallisen merialueen.[14] Vanua Levun pohjoispuolella on yksi maailman suurimmista valliriutoista, Cakaulevun riutta.[10]
Ilmasto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Maan ilmasto on trooppinen meri-ilmasto, joten ilma on lämmin ja niin päivittäiset kuin vuotuiset lämpötilaerot erittäin pieniä. Vuoden päiväkeskilämpötilat vaihtelevat välillä 20–29 °C, ja öisin lämpötila on noin 18–20 °C.[15] Alin koskaan mitattu lämpötila on 12 °C ja korkein 36 °C. Pääkaupungissa Suvassa mitattu vuosittainen sadanta on vajaa 305 senttimetriä. Suojanpuolella vuotuinen sademäärä on selvästi pienempi, noin 178 cm, ja lämpötila noin asteen korkeampi kuin tuulenpuolella.[15] Vuorilla voi sataa jopa kuusi metriä vettä vuoden aikana.[15] Sateet jakaantuvat eri kuukausille hyvin tasaisesti siten, että joka kuukausi on noin 16 sateista päivää, heinäkuussa tosin vain 11.[7][16]
Vuosittainen syklonikausi ajoittuu marraskuun ja huhtikuun väliselle ajalle,[7] jolloin on myös kaikkein lämpimintä.[17] Eniten sykloneja esiintyy tammi-helmikuussa. Keskimäärin yhdessä vuosikymmenessä Fidžillä on 10–12 syklonia. Kauden myrskyt voivat olla niin voimakkaita, että ne aiheuttavat tuhoja viljelyksille ja muulle omaisuudelle. Myös kuolonuhrit ovat mahdollisia.[7] Näin pahoja sykloneja on kymmenen vuoden aikana kaksi tai kolme. Parhaiten sykloneilta suojassa ovat maan etelä- ja itäosat.[15] Idästä puhaltavat pasaatituulet tuulevat kaikkina vuodenaikoina ja ovat voimakkuudeltaan korkeintaan keskitasoa.[15]
Fidžin (Suva) ilmastotilastoa
Lähde: Suva, Fiji Weatherbase. Viitattu 4.4.2009. (englanniksi)
|
Luonto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidžin maapinta-alasta 45 prosenttia on metsän peitossa, josta kolmasosaa eli 2 530 neliökilometriä hyödynnetään kaupallisesti. Metsäisimmät alueet keskittyvät vuoristojen tuulenpuolisille alueille, kun suojapuolella kasvaa ruohomaata. Rannikolla kasvaa runsaasti mangrovepuita ja kookospalmuja. Maapinta-alasta 87,9 % on alkuperäisväestön omistuksessa ja 3,9 % valtiolla.[17]
Fidžiltä on tunnistettu Flora Vitiensis Nova -toksen mukaan 2 295 putkilokasvilajia. Lajeista noin 1 600 on alkuperäisiä. Siemenkasveista ja saniaisista noin neljännes on kotoperäisiä. [10]Tagimaucia-nimellä kutsuttua puna- ja valkokukkaista köynnöskasvia Medinilla waterhousei tavataan ainoastaan Fidžillä ja sielläkin vain Taveunin saarella samannimisen järven ympäristössä sekä Vanua Levin eteläkärjessä Mt. Seatura -vuoren ylärinteessä.[7][18] Se on myös valtion kansalliskasvi. Saarella kasvaa 31 kookospalmulajia, useita saniaiskasveja ja vankkoja kauripuumetsiä (dakua), joiden puita käytetään paljon huonekaluteollisuudessa Casuarina-suvun lujien puiden ohella. Nonia käytetään paljon lääkekasvina.[19]
Saarien alkuperäinen lajisto on erittäin runsas. Eläimistöön kuuluu sammakoita, liskoja, kilpikonnia, käärmeitä, lepakoita ja lintuja. Muutamia endeemisiä lajeja lukuun ottamatta luonto on hyvin samankaltainen kuin Indonesiassa ja Malesiassa, josta saaren kasvillisuus ja eläimet ovat alun alkaen peräisin. Uusia lajeja on tuotu saarelle, paitsi eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden mukana, myös 3 500 vuotta sitten, kun ensimmäiset ihmiset asuttivat saaren ja toivat mukanaan muun muassa sikoja ja koiria. Uusien lajien vuoksi jotkin harvinaiset lajit kuolivat sukupuuttoon. Fidžin nisäkäslajeista vain kuusi lepakkoa on alkuperäisiä, muut ovat myöhemmin tuotuja. Saaren lepakkoja ovat esimerkiksi 10 cm:n pituinen pitkähäntähedelmälepakko ja tätä kaksinkertaisesti suurempi endeeminen laji Mirimiri acrodonta. Saarelle on tuotu muun muassa intianpikkumangusti vuonna 1883 metsästämään sokeripeltosatoja tuhoavia rottia, mutta se siirtyi syömään lintujen ja matelijoiden munia. Eurooppalaiset toivat mukanaan myös vuohen ja tahtomattaan kotihiiren sekä iso- ja mustarotan.[20]
Fidžillä pesii 87 lintulajia, joista 57 on maalintuja. Lajeista 27 on kotoperäisiä[21], muun muassa rotumanpunamesikko ja fidžinviistäjä. Lentokyvystä huolimatta jotkin linnut ovat rajoittuneet vain yhdelle tai kahdelle saarelle. Jotkin ulkomailta tuodut vierasperäiset lintulajit ovat vallaneet alkuperäislajien ekologisia lokeroita ja ajaneet niitä ahtaammalle. Tällainen on esimerkiksi pihamaina. Lintubongaus on Fidžillä hyvin suosittu vapaa-ajan harrastus.[22]
Fidžillä eläviä liskoja ovat Rotuman saarella elävä Lepidodactylus gardineri sekä uhanalaiset Brachylophus vitiensis ja fidžinleguaani.[23] Yhteensä saarilta on löydetty 27 matelijalajia, joista valtaosa on liskoja, mutta Fidžillä asuu myös muutamia maa- ja merikäärmelajeja, kuten Viti Levun saarella elävä Ogmodon vitianus. Kahdesta maalla elävästä käärmelajista toinen ei ole lainkaan myrkyllinen ja toinen on vahvasta myrkystään huolimatta melko vaaraton, koska se ei pysty heikon leukansa vuoksi avaamaan suutaan tarpeeksi auki purrakseen ihmistä.[24] Fidžillä tavattaviin matelijoihin kuuluu myös viisi merikilpikonnalajia, merinahkakilpikonna, etelänbastardikilpikonna, liemikilpikonna, valekarettikilpikonna ja karettikilpikonna. Niitä saalistetaan lihan vuoksi, ja niiden munat ovat suosittua ravintoa. Alle 46-senttimetristen kilpikonnien metsästys on kielletty, mutta koska ne tulevat sukukypsiksi vasta suurempina, kielto ei toimi tehokkaasti.[24] Vuonna 1936 tuodusta agakonnasta on tullut suuri riesa saaren kotoperäisille sammakkolajeille, joita näkee nykyään vasta syvällä metsässä ja sielläkin harvoin.[24]
Luonnon suurimmat uhat ovat metsähakkuut ja saasteet. Maaperän eroosiota edistää maanviljelykseen valittujen alueiden huono sijainti sekä maataloudessa käytetyt huonot menetelmät. Sateilla on myös oma osansa eroosiossa. Nykyinen ilmastonmuutos on vakava uhka kaikille Tyynenmeren pienille saarivaltioille, niin myös Fidžille, merenpinnan nousun vuoksi.[7]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Aika ennen eurooppalaisten saapumista
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ensimmäiset merkit Fidžin asutuksesta ovat peräisin 1220-luvulta eaa. tai aiemmin, jolloin vanuatulaiset Lapita-kulttuurin edustajat saapuivat saarille tuoden mukanaan muun muassa sian ja ruokakasveja. Heihin viittaavia keramiikkalöytöjä ei kuitenkaan ole tehty heidän maahantuloaan myöhäisemmältä ajalta.[25] Ajan saatossa he siirtyivät Tongaan ja Samoalle, missä kehittyi ensimmäinen varsinainen polynesialaisen kulttuurin.[26] Fidžistä on löydetty kahdenlaista keramiikkaa, mutta on epävarmaa, kertooko keramiikka useammasta muuttoaallosta vai ainoastaan pienen tulokasjoukon keskuudessa tapahtuneesta kulttuurimuutoksesta.[26]
Lapitalaiset kutsuivat saarta Vitiksi, josta valtion englanninkielinen nimi on tarinan mukaan alkunsa, kun kapteeni James Cook tulkitsi saarelaisten ääntämisen väärin Fijiksi.[25] Lapitalaisten jälkeen saaria asuttivat melanesialaiset, jotka hankkivat elantonsa kalastamalla ja elivät ilmeisesti sopuisasti. Asukasluku lähti voimakkaaseen kasvuun noin 500-luvulla eaa., kun lisää melanesialaisia muutti saarille. Samaan aikaan fidžiläiset alkoivat harjoittaa kaskeamiseen perustuvaa maanviljelyä.[25] Suurempien jokien suille muodostuneilla suistoalueilla Viti Levun kaakkoisosassa maa oli jo valmiiksi ravinteikasta, ja jokien suille oli keskittynyt paljon asutusta.[26] Asukasluvun kasvu lisäsi heimojen välisiä konflikteja ja sotia. Kannibalismi yleistyi sotien myötä, ja kylien ympärille rakennettiin suojamuureja. Noin vuoden 1000 aikoihin samoalaiset ja tongalaiset alkoivat hyökkäillä fidžiläisiä vastaan. Hyökkäilyt jatkuivat aina eurooppalaisten saapumiseen saakka.
Perinteisessä fidžiläisessä heimossa johtaja valittiin sen perusteella, millaiset olivat hänen sukulaissuhteensa ja mitä hän oli saavuttanut elämässään. Eri heimot (mataqali) solmivat keskenään liittoja, ja kylät saattoivat jopa yhdistyä ja edelleen erota uudestaan eripuran vuoksi.[26]
Eurooppalaisten saapuminen
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ensimmäinen saaret löytänyt eurooppalainen oli alankomaalainen Abel Tasman vuonna 1643. Hän kuvaili saaristoa purjehtimisen kannalta petolliseksi, eivätkä eurooppalaiset tutustuneet saariin ennen kuin James Cook kävi 1774 Lausaarten Vatoalla.[25] William Bligh purjehti 1789 saarten halki HMS Bountyn kapinan jälkeen ja palasi kartoittamaan niitä 1792.[26]
Eurooppalaisia epäilyttivät matalikot, mutta myös saarilla esiintyvä kannibalismi. Kun tieto alueen santelipuista ja merimakkaroista levisi, kauppiaat uskaltautuivat sinne. Santelipuuta arvostettiin Euroopassa ja Aasiassa sen hyvän tuoksun vuoksi. Sen kauppa oli ensin tongalaisten käsissä, mutta Argo-laivan haaksirikosta pelastunut Oliver Slater löysi Itä-Fidžillä eläneiden tongalaisten santelipuut ja kertoi niiden olinpaikasta muille eurooppalaisille. Tongalaiset menettivät asemansa, kun eurooppalaiset alkoivat käydä vaihtokauppaa suoraan fidžiläisten kanssa. Vaihdossa he antoivat ruutia, musketteja, metallityökaluja, vaatteita ja tupakkaa. Hyödynnettävä santelipuu loppui vuonna 1813, mutta kaupan seuraukset näkyivät senkin jälkeen, kun fidžiläisheimot alkoivat käydä tuliaseiden avulla yhä verisempiä selkkauksia keskenään. Santelipuun loputtua merimakkarasta tuli seuraava myyntivaltti, mutta silläkin käytiin kauppaa vain parin vuosikymmenen ajan 1850-luvulle asti.[27]
Kaupanteko oli kiivainta Viti Levun itäosassa, ja Baun päällikkö sai runsaasti valtaa sen myötä. Päällikkö Seru Epenisa Cakobau oli voimakkaimmillaan 1850-luvulla, jolloin hän hallitsi Fidžin länsiosia. Tongalaiset valloittivat Enele Maʻafun johtamana Vanua Balavun Laun saariryhmän pohjoisosasta, ja vuosikymmenen loppuun mennessä tongalaiset olivat ottaneet saariryhmän itäosat hallintaansa.[26][27] Eurooppalaisia muutti saarelle koko ajan enemmän ja enemmän, mikä horjutti poliittista ilmapiiriä. Eurooppalaisia kiinnosti 1860-luvulta lähtien plantaasitalous, sillä puuvillan hinta oli Yhdysvaltain sisällissodan seurauksena nousussa.[26]
Eurooppalaiset olivat yrittäneet alusta saakka lopettaa kannibalismin ja käännyttää fidžiläiset kristinuskoon. Käännytys eteni aluksi heikosti, kunnes Cakobau omaksui vastahakoisesti John Wesleyn saarnaaman metodismin vuonna 1854. Myös katolilaiset ja protestantit saarnasivat oman kristinuskon tulkintansa puolesta. Kristinusko sai vankan jalansijan, ja metodismi on nykyään valtion suurin uskontokunta.[28][29]
Siirtomaakausi
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kun Seru Epenisa Cakobau tavoitteli Fidžin kuninkaan asemaa, hän sai kuninkuudelleen yli 3 000 eurooppalaisen tuen ja allekirjoitti 10. lokakuuta 1874 sopimuksen, jonka perusteella Fidžistä tuli Britannian siirtomaa.[30] Cakobau teki Australiaan virallisen vierailun. Cakobau palasi kotiin HMS Didolla 1875 ja toi mukanaan silloiseen pääkaupunkiin Levukaan tuhkarokon, josta itse selvisi hengissä, mutta 69 paikallisen päällikön samoin kuin yli viidesosan saarivaltion väestöstä eli 40 000 ihmisen kerrotaan kuolleen tautiin.[31]
Fidžin ensimmäinen kuvernööri Arthur Hamilton-Gordon koki itsensä fidžiläisten suojelijana. Hän rajoitti saarelaisten osallistumista kaupankäyntiin ja hallintopolitiikkaan, mutta hän myös kielsi maan myymisen eurooppalaisille ja asetti fidžiläiset perinteisen epäsuoran hallinnon alaisuuteen. Siirtokunnan talouden kehittämiseen tarvittiin kuitenkin työvoimaa, ja hän alkoi tuoda saarille intialaisia siirtotyöläisiä.[26] Vuosina 1879–1916 Fidžille tuotiin 60 000 intialaista sokeriviljelmille, mistä juontaa juurensa saaren hindinkielisyys. Äänioikeus oli vain alkuperäisasukkailla vuoteen 1904 asti, jolloin eurooppalaisille myönnettiin oikeus asettua vaaliehdokkaaksi. Intialaiset saivat vastaavan oikeuden vuonna 1929. Perinteinen hierarkia murtui lopullisesti vuonna 1963, jolloin naiset saivat oikeuden asettua ehdokkaaksi.[29]
Itsenäisyyden aika
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Britannia laati 1966 Fidžille uuden parlamentarismille pohjautuvan perustuslain, joka takasi kaikkien aikuisten mahdollisuuden osallistua poliittiseen päätöksentekoon. Fidžiläiset olivat siihen asti olleet suoraan omien päälliköidensä alaisuudessa. Alkuperäisasukkaiden maaoikeudet taattiin myös perustuslailla.[26] Saarille myönnettiin itsenäisyys 10. lokakuuta 1970. Fidžin dominio kuului kuitenkin edelleen commonwealth realmiin ja maan valtionpäämiehenä oli Britannian kuningatar Elisabet II.
Vuonna 1987 tehtiin kaksi sotilasvallankaappausta, joita molempia johti Sitiveni Rabuka. Taustalla olivat alkuperäisten fidžiläisten ja fidžinintialaisten väliset jännitteet. Alkuperäisväestö koki kasvavan intialaisperäisen väestönosan uhaksi, ja tuohon aikaan molempia ryhmiä oli lähes yhtä paljon. Ensimmäinen sotilasvallankaappaus alkoi, kun huhtikuussa järjestetyissä vaaleissa monietninen työväenpuolue nousi valtaan ja syrjäytti siihen asti hallinneen alkuperäisväestön kannattaman Allanssipuolueen. Rabuka ja tuhannet Allanssipuolueen kannattajat nousivat kapinaan ja suorittivat verettömän vallankaappauksen. Kapina ei kestänyt kuin yhden päivän. Puoli vuotta myöhemmin Rabuka jäädytti perustuslain ja hajotti valtaa pitävän hallituksen. Samalla hän julisti Fidžin tasavallaksi. Presidentiksi nousi kenraalikuvernööri Penaia Ganilau, ja Allanssipuolueen johtaja Kamisese Mara valittiin pääministeriksi.[32]
Uusi perustuslaki laadittiin tammikuussa vuonna 1990, kun Rabuka jätti paikkansa sisäministerinä ja palasi armeijan palvelukseen. Perustuslaki ei ollut tasa-arvoinen vaan suosi etnisiä fidžiläisiä. Varakkaat intialaiset muuttivat pois maasta, mikä ajoi Fidžin talouden alamäkeen mutta takasi alkuperäisväestön enemmistöaseman. Vuonna 1997 perustuslakia muutettiin tasapuolisemmaksi, ja vuoden 1999 vapaissa vaaleissa valittu pääministeri Mahendra Chaudhry oli fidžinintialainen.[30]
Vallankaappauksia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidžiläinen nationalisti George Speight pani vuonna 2000 toimeen vallankaappauksen. Hänen tarkoituksenaan oli, että presidenttinä ja pääministerinä saisi olla ainoastaan alkuperäinen fidžiläinen. Vallankaappausta seurasivat laajat levottomuudet, jotka vähensivät turismia 41 prosenttia.[32] Speight ja hänen tukijansa vangittiin vuonna 2000, ja väliaikaishallituksen pääministeriksi nousi Laisenia Qarase. Presidentiksi nousi Speightin veljen aiempi appi Josefa Iloilo. Speightiä uhkasi kuolemantuomio, mutta hän onnistui muuttamaan sen elinikäiseksi vankeudeksi.[33] Qarase vastasi uuden perustuslain laatimisesta ja uusien vaalien järjestämisestä. Hänet valittiin pääministeriksi vuoden 2001 vaaleissa, joissa hänen perustamansa kansallismielinen Fidžin yhtenäisyyspuolue sai 32 paikkaa parlamentin kaikista 71:stä. Kampanjassaan Qarase hyödynsi fidžinintialaisia kohtaan tunnettua pelkoa. Heitä asui maassa 44 prosenttia koko väestöstä. Lähes kaikki uuden hallituksen ministerit olivat etniseltä taustaltaan alkuperäisväestöä, mutta helmikuussa 2002 korkein oikeus määräsi huomioimaan myös Fidžin työväenpuolueen fidžinintialaiset edustajat hallituksen kokoonpanossa.[32]
Toukokuussa 2005 pääministeri Qarase teki lakialoitteen, joka takaisi paremmat oikeuden intialaisperäiselle väestönosalle ja myöntäisi korvauksia ihmisoikeusrikkomusten uhreille.[34] Liennytyksen merkkinä hän myös perusti komitean, joka tutki vuosien 2000 ja 2005 välisenä aikana tehtyjä ihmisoikeusrikkomuksia. Ehdotukset otettiin vastaan ristiriitaisesti. Eniten kritiikkiä sai se, että ehdotus takasi vapautuksen vuoden 2000 vallankaappaajille. Vastustajiin kuului myös amiraali Frank Bainimarama,[35] joka syytti toukokuussa 2006 valittua hallitusta korruptiosta ja uhkasi marras-joulukuun vaihteessa sotilasvallankaappauksella, jollei hänen esittämiinsä vaatimuksiin vastattaisi. Hän sanoi haluavansa puhdistaa hallituksen. Bainimarama otti vallankaappauksen jälkeen presidentin viran itselleen, mutta antoi sen takaisin tammikuussa 2007 Josefa Iloilolle, joka teki Bainimaramasta pääministerin.
Bainimarama julisti maan hätätilaan, koska kotisaarelleen maanpakoon lähetetty Qarase palasi pääkaupunkiin Suvaan syyskuussa 2007. Bainimarama arveli hänen yrittävän horjuttaa maan vakautta. Hätätilassa viranomaisilla oli valta pidättää ihmisiä ilman syytteitä.[36] Vaalit oli sovittu pidettäviksi maaliskuussa 2009, mutta Bainimarama siirsi niitä ja vetosi siihen, että vaalijärjestelmä pitäisi muuttaa tasapuolisemmaksi kaikkia etnisiä ryhmiä kohtaan.[37] Vaalien järjestäminen lykkääntyi entisestään, kun presidentti Iloilo ilmoitti mitätöineensä perustuslain ja asettuneensa valtion johtajaksi. Taustalla oli tuomioistuimen päätös väliaikaishallituksen laittomuudesta ja suositus uusien vaalien järjestämisestä. Iloilo sanoi järjestävänsä uudet vaalit viiden vuoden sisällä.[38] Syksyllä 2009 Kansainyhteisö päätti erottaa Fidžin, koska tilapäishallitus ei pystynyt järjestämään demokraattisia vaaleja.[39]
Vuodesta 2012 lähtien
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Bainimarama ilmoitti maaliskuussa 2012, että ennen vuoden 2014 vaaleja tullaan tekemään uusi perustuslaki, ja vain viikkoa myöhemmin hän kertoi, että Britannian siirtomaa-ajan reliikki Fidžin senaatti tullaan lakkauttamaan. Uusi perustuslaki tuli voimaan syyskuussa 2013. Se sai kritiikkiä muun muassa ihmisoikeusjärjestöiltä, koska antoi immuniteetin vallankaappauksen osallistujille ja rajoitti joitain oikeuksia. Sen perusteella luotiin kuitenkin uusi yksikamarinen parlamentti.[26]
Bainimarama FijiFirst voitti syyskuun 2014 vaalit, minkä jälkeen loppui kahdeksan vuotta sitten vallankumouksessa alkanut ”siirtymävaihe”. Bainimarama erosi asevoimista ja valittiin siviilipääministeriksi.[26] Kansainyhteistö palautti jäsenyyden vaalien jälkeen.[30]
Marraskuussa 2018 parlamenttivaaleissa Bainimaraman FijiFirst sai hyvin niukan vaalivoiton, ja hän saattoi edelleen jatkaa Fidžin pääministerinä. Puolueen enemmistö kuitenkin oli supistunut edellisistä vaaleista. Kyseessä olivat vasta toiset parlamenttivaalit sen jälkeen, kun Bainimarama kaappasi maassa vallan vuonna 2006.[40]
Politiikka ja hallinto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Poliittinen järjestelmä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Pääartikkeli: Fidžin politiikka
Fidži on parlamentaarinen demokratia, jonka perustuslaki on vuodelta 2013.[41][42] Fidžillä on ollut vuoden 1987 jälkeen neljä vallankaappausta. Viimeisin tehtiin pääministeri Laisenia Qarasea vastaan joulukuussa 2006. Siinä vallan otti armeijan komentaja Frank Bainimarama. Kun vetoomustuomioistuin totesi kaappauksen laittomaksi vuonna 2007, väliaikaishalinto kumosi perustuslain vuonna 2009 ja hallitsi maata asetuksilla.[43]
Valtionpäämies on presidentti, jonka toimikausi on kolme vuotta. Presidentin valitsee parlamentti. Presidentti voidaan valita yhden kerran uudelle kolmivuotiskaudelle, mutta ei enää tämän jälkeen. Presidentin tehtävä on lähinnä seremoniallinen.[44] Vuonna 2021 presidentiksi valittiin Wiliame Katonivere.[45] Vuoden 1997 perustuslain mukaan presidentin valitsi suuri päällikköneuvosto viiden vuoden kaudeksi. Vuoden 2006 vallankumouksen jälkeen perustuslaki kumottiin.[43]
Fidžin hallituksen johtaja on pääministeri, jonka valitsee parlamenttivaaleissa eniten ääniä saanut puolue. Parlamenttivaalit ovat neljän vuoden välein, ja yksikamariseen parlamenttiin valitaan 55 jäsentä. Fidžillä käytetään suhteellista vaalitapaa, ja ehdokkaat valitaan koko maan käsittävästä vaalipiiristä.[45] Vuoden 2022 vaaleissa FijiFirst-puolue menetti valta-asemansa. Pääministeriksi nousi Sitiveni Rabuka, joka oli vaalien alla eronnut Sodelpasta ja perustanut uuden puolueen nimeltä Kansan allianssi, joka sai 21 paikkaa ja muodosti hallituksen Sodelpan ja NFP:n kanssa.[46]
Fidžin politiikkaa hallitsevat useat puolueet, josta monet ovat niin pieniä, etteivät ilman vaaliliittoja pystyisi pärjäämään äänestyksissä suuremmille.[47]
Fidžiä pidetään osittain vapaana demokraattisena maana, jonka parlamenttivaalit 2018 ja 2022 olivat uskottavat. Frank Bainimaraman pitkällä pääministerikaudella hallitus vaikeutti opposition toimintaa, eikä oppositiopuolueilla ollut kunnollista mahdollisuutta haastaa valtapuolue FijiFirstiä, kunnes vuonna 2022 Bainimaraman puolue hävisi vaalit ja hyväksyi tuloksen.[45]
Paikallishallinto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidži on jaettu neljään osaan ja ne edelleen yhteensä 14 provinssiin. Provinssijako perustuu perinteisiin päällikkökuntiin. Provinssien valtuustoihin valitaan jäseniä kolmeksi vuodeksi äänestyksissä, joihin voi osallistua vain alkuperäiset fidžiläiset.[48]
Fidžillä on myös suoraan keskushallinnon alaisuudessa olevaa paikallishallintoa. Maassa on 13 kuntaa, joista Suva ja Lautokaa kutsutaan kaupungeiksi, sekä maaseudun paikallishallinnollisisa elimiä.[48]
Fidžiin kuuluvalla Rotuman saarella on vielä erillinen järjestelmä. Saarivaltuustossa istuu Rotuman jokaisen seitsemän piirin päällikkö, yksi valittu jäsen jokaisesta piiristä ja joitakin neuvoa-antavia äänettömiä jäseniä.[48]
Fidžin osat:[1]
- Central Division (keskinen osa, pääkaupunki Suva)
- Northern Division (pohjoinen osa, pääkaupunki Labasa)
- Eastern Division (itäinen osa, pääkaupunki Levuka)
- Western Division (läntinen osa, pääkaupunki Lautoka)
Talous
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidži on yksi Tyynenmeren saaristojen kehittyneimmistä talouksista, mutta sielläkin suuri osa elää omavaraistaloudessa ja väestöstä neljäsosa elää köyhyysrajan alapuolella. Nykyään valtion tärkeimmät tulonlähteet ovat sokeri ja kalastus. Vuosittain Fidžillä käy noin 400 000 – 500 000 turistia. Fidžiläisellä sokerilla on etuasema Euroopan unionin markkinoille. Näin ollen EU:n päätös leikata sokerinviljelyn tukea hankaloittaa ratkaisevalla tavalla Fidžinkin taloutta. Teollisesta toiminnasta kolmannes on sokerin jatkokäsittelyä. Sotilasvallankaappaukset ja jännittynyt poliittinen ilmapiiri ovat vähentäneet maan vuosittaisia tuloja vähentämällä maahan kohdistuvaa matkailua ja hankaloittamalla kaupankäyntiä. Euroopan unioni on jäädyttänyt Fidžille myönnettävät avustusrahat, kunnes maassa toimiva sotilashallitus luopuu vallasta ja uusi hallitus valitaan vaaleilla. Myös rahalähetykset Kuwaitissa ja Irakissa töissä olevilta ovat pienentyneet. Vähäiset investoinnit ja epämääräiset maanomistuslait aiheuttavat pitkäaikaisia ongelmia maan taloudelle.[1]
Maan luonnonvaroista merkittävimmät ovat huonekaluissa käytettävät puut. Saarilta on myös löydetty kultaa ja kuparia. Öljyäkin on yritetty etsiä merialueilta, mutta laihoin tuloksin. Vesivoima ja kalat lasketaan myös luonnonvaroihin.[1]
Fidžin talouden suhdanteet ovat itsenäistymisen jälkeen vaihdelleet voimakkaasti. Itsenäistymisen jälkeen ensimmäiset kymmenen vuotta olivat talouskasvun aikaa (1970–1975: 5,9 %/vuosi; 1976–1980: 3,9 %/vuosi). Seuraavan vuosikymmenen alussa korkea inflaatio näkyi etenkin energian kallistumisena ja maa ajautui kolmesti taantumaan. Vuoden 1986 noin 8,1 prosentin talouskasvu kääntyi taas laskuksi seuraavana vuonna sotilasvallankaappauksen takia, mutta seuraavina vuosina aina vuoteen 1996 asti talous kasvoi keskimäärin 2,5 prosenttia vuodessa. Aasian talouskriisi ajoi Fidžinkin talouden laskusuhdanteeseen päästen siitä irti vuonna 1997 vain 1,4 prosentin talouskavulla. Seuraavana vuonna talous kasvoi jo 9,7 prosenttia (inflaatiokorjattuna 7,8 %), kunnes vuonna 2000 uuden sotilasvallankaappausyrityksen jälkeen talous lähti 2,9 prosentin laskuun, minkä jälkeen talous on kasvanut 3–4 prosenttia vuosittain.[49] Vuoden 2009 maailmanlaajuinen talouskriisi vähensi Fidžin matkustajamääriä tammikuussa noin 27 prosenttia, mutta raaka-aineiden vienti kasvoi 18,6 % vuonna 2008. Inflaatio oli helmikuussa 2009 vain 1,9 %, joka on selvästi alhaisempi kuin tammikuun lukema (6,1 %) ja alhaisin sitten vuoden 2006 heinäkuun.[50]
CIA:n The World Factbookin mukaan Fidžin arvioitu bruttokansantuote vuonna 2010 oli 3,131 miljardia Yhdysvaltain dollaria (ostovoimakorjattuna 3,869 miljardia dollaria) eli asukasta kohden 4 400 dollaria. Bruttokansantuotteesta noin kolme neljännestä tulee palveluista, kun teollisuuden ja maatalouden yhteinen osuus on neljännes. Maatalous on toisaalta suurin työllistäjä työllistäessään 70 prosenttia työvoimasta. Vuonna 1999 kaikista 137 000 työikäisestä 7,6 prosenttia oli työttömänä.[1]
Liikenne
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidžillä on 28 lentokenttää. Rautateitä on 597 kilometriä. Tärkeimmät satamat ovat Lautoka, Levuka ja Suva.[1]
Väestö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Fidžin kaksi suurinta etnistä ryhmää ovat fidžiläiset (57,3 %) ja fidžinintialaiset (37,6 %), jotka britit toivat Intiasta työvoimaksi 1800-luvulla.[43]
Fidžin perustuslaki takaa uskonnonvapauden. Vaikka valtionkirkkoa ei ole, Fidžin hallintoa on syytetty kristinuskoon perustuvan valtion perustamisesta. Suurimmat uskonnot ovat kristinusko (52 %) ja hindulaisuus (33 %). Väestöstä 7 % on muslimeja (pääosin sunnalaisia). Muita uskontoja edustaa 5,3 % väestöstä ja uskonnottomia on 0,3 %. Kristinuskon suurimmat suuntaukset ovat metodismi (34,5 % koko väestöstä), roomalaiskatolilaisuus (7,2 %), helluntailaiset (11 %) ja adventistit (6 %).[1]
Perustuslaki määrittelee kolme virallista kieltä: englanti, joka on perua Britannan hallintoajoilta, fidži, jota puhuvat etniset fidžiläiset, sekä fidžinhindi, jota puhuvat fidžinintialaiset.[43]
Väestöstä yli puolet asuu pääkaupungissa Suvassa. Maaseudun väestö on selvästi alkanut muuttaa kaupunkeihin. Nykyään kaupungistumisaste on noin 50,7 %.[51] Monet myös muuttavat pois maasta, jos se on taloudellisesti mahdollista. Noin 40 000 on tehnyt niin vuoden 1987 vallankaappauksen jälkeen. Nykyään noin 4 000 – 5 000 asukkaan arvellaan muuttavan pois maasta vuosittain.[29] Tästä huolimatta asukasluku kasvaa vuosittain noin 1,4 prosenttia. Odotettu elinikä on naisilla 73 ja miehillä 68 vuotta. Naisten hedelmällisyysluku (syntyvien lasten määrä yhtä naista kohden) on 2,65.[1]
Fidžillä ei ole oppivelvollisuutta, mutta useimmat lapset käyvät nykyisin kahdeksanvuotisen peruskoulun. Sen jatkona on viisivuotinen yläkoulu, johon valitaan pääsykokeen perusteella.[52] Peruskouluja on kaikkiaan noin 700, yläkouluja 150 kappaletta. Osa niistä on valtion, osa uskonnollisten yhteisöjen ylläpitämiä.[53] Etelä-Tyynenmeren yliopiston pääkampus sijaitsee Fidžin pääkaupungissa Suvassa.[54]
Kulttuuri
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Perinteisen fidžiläisen ruokavalion hiilihydraattilähteenä on yleensä taaroa, jamssia, bataattia ja maniokkia, mutta joskus myös leipäpuunhedelmiä, banaania tai pähkinöitä. Fidžin eri etnisten ryhmien ruokatavat ovat edelleen erilaisia, vaikka ne ovat jonkin verran lähentyneet toisiaan. Fidžiläiset ovat oppineet intialaisilta chilin, rieskamaisten leipien, riisin, vihannesten ja teen käytön, kun taas intialaiset ovat omaksuneet taaron ja maniokin syömisen sekä kavan juomisen.[55]
Fidžin musiikki on saanut maailmalla jonkin verran suosiota muun muassa muusikkojen Laisa Vulakoron ja Lagani Rabukawaqan ansiosta. Alkuperäisasukkaiden kulttuuri on säilynyt hyvin, ja se on osa asukkaiden jokapäiväistä elämää.
Fidžiläisistä perinteisistä tansseista tunnetuin on meke, jossa yhdistyy tanssi ja kertova tarinalaulu.[56]
Fidžin yksityinen lehdistö tunnettiin reippaasta kirjoittelustaan, mutta vuodesta 2009 alkaen se on tiukan kurin alaisena. Radio on tärkeä tiedonlähde varsinkin ulommilla saarilla.[57]
Urheilu
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Rugby on saaren suosituimpia urheilumuotoja ja maan epävirallinen kansallisurheilulaji. Fidžin rugby union -maajoukkue on menestynyt varsin hyvin, kun otetaan huomioon maan pieni koko[58]. Maan Rugby-7-joukkue on menestynein maailmassa, se on voittanut kaksi maailmanmestaruutta[59]. Golfaaja Vijay Singh on voittanut kolme suurturnausta, PGA Championshipin kahdesti ja The Mastersin kerran[60]. Fidži on osallistunut olympialaisiin yhteensä 15 kertaa vuoden 1956 kisojen jälkeen, ja ensimmäisen mitalinsa, kullan, se voitti Rugby-7:ssä vuonna 2016.[61][62]
Fidži on voittanut jalkapallon OFC Nations Cupissa pronssia vuosina 1998 ja 2008[63], mutta ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kisoihin. Joukkue on ollut FIFA-rankingissa parhaimmillaan sijalla 94.[64]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Timothy L. Gall & Jeneen M. Hobby (toim.): Worldmark Encyclopedia of the Nations: Volume 4 Asia & Oceania (12. painos). Thomson Gale, 2007. ISBN 1-4144-1093-X.
- Justine Vaisutis: Fiji. Lonely Planet, 2006. ISBN 978-1-74104-288-7.
Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c d e f g h i j k l m n Fiji The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ Dr. A. Tschentscher, LL. M.: Section 4 of Fiji Constitution www.servat.unibe.ch. Viitattu 3.5.2009.
- ↑ Human Development Report 2020. UNDP.org (englanniksi)
- ↑ Paikkala, Sirkka: Muutoksia maiden nimissä: Fidži ja Myanmar. Kielikello, 2011, nro 2, s. 38. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus. ISSN 0355-2675. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 22.5.2022.
- ↑ a b Wallius, Anniina: Fidži karsii lipustaan brittivallan tunnukset Yle Uutiset. 3.2.2015. Viitattu 3.2.2015.
- ↑ Roy, Eleanor, Ainge: Fiji to keep union jack on its flag The Guardian. 18.8.2016. Guardian News and Media Limited. Viitattu 1.5.2017. (englanniksi)
- ↑ a b c d e f g Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 191
- ↑ National Ocean Policy (PDF) Ministry of Economy. Viitattu 10.10.2023. (englanniksi)
- ↑ Fiji: Facts & Stats Encyclopedia Britannica. 10.10.2023. Viitattu 10.10.2023. (englanniksi)
- ↑ a b c Ryan, s. 299.
- ↑ Fiji UNdata. United Nations Statistics Division. Viitattu 10.10.2023. (englanniksi)
- ↑ Fiji Country Study Guide, s. 229. International Business Publications, USA, 2009. ISBN 9781438717074. Teoksen verkkoversio (viitattu 30.12.2014).
- ↑ The Natural Landscape in Fiji FrommerMedia LLC. Viitattu 10.10.2023. (englanniksi)
- ↑ a b Foster & Macdonald: Fiji: Land Encyclopedia Britannica. Viitattu 10.10.2023. (englanniksi)
- ↑ a b c d e The Climate of Fiji Fiji Meteorological Service. Viitattu 10.10.2023. (englanniksi)
- ↑ Suva, Fiji Weatherbase.com. Viitattu 30.3.2009. (englanniksi)
- ↑ a b Fiji Overview Fiji Islands Trade and Investment Bureau. Arkistoitu 6.4.2009. Viitattu 30.3.2009. (englanniksi)
- ↑ Tagimaucia Nature Fiji. Arkistoitu 30.12.2014. Viitattu 30.12.2014. (englanniksi)
- ↑ Fiji, s. 54
- ↑ Lonely Planet, s.62
- ↑ Ryan, s. 302.
- ↑ Fiji Bird Watching Go Fiji. Arkistoitu 17.12.2014. Viitattu 30.12.2014.
- ↑ Endangered Species (Reptiles) Nature Fiji. Arkistoitu 30.12.2014. Viitattu 30.12.2014. (englanniksi)
- ↑ a b c Fiji, s. 53
- ↑ a b c d Fiji, s. 27
- ↑ a b c d e f g h i j k Foster & Macdonald: Fiji: History Encyclopedia Britannica. Viitattu 10.10.2023. (englanniksi)
- ↑ a b Fiji, s. 28
- ↑ Fiji, s.29
- ↑ a b c Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 192
- ↑ a b c Timeline Fiji BBC. Viitattu 29.12.2014.
- ↑ Heikki Peltola: Tuhkarokko – unohtuva uhka, s. 705–706. Helsinki: Suomalainen Lääkäriseura Duodecim, 2018.
- ↑ a b c Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 193
- ↑ Fiji coup leader George Speight has death sentence reduced to life in prison The Independent. 18.2.2002. Viitattu 1.4.2009. (englanniksi)
- ↑ PROMOTION OF RECONCILIATION, TOLERANCE AND UNITY BILL 2005 (Lakiehdotus kokonaisuudessaan) Fiji Times. Arkistoitu 4.8.2005. Viitattu 1.4.2009.
- ↑ David Neilson: Why Banimarama wants to solve things his way The New Zealand Herald. 30.3.2009. Viitattu 1.4.2009. (englanniksi)
- ↑ Emergency rule declared in Fiji BBC News. 7.9.2007. Viitattu 1.4.2009. (englanniksi)
- ↑ Fiji political leaders meet to set election course AFP. Arkistoitu 12.12.2011. Viitattu 1.4.2009. (englanniksi)
- ↑ Fidzin presidentti heitti perustuslain roskakoriin HS.fi. Arkistoitu 8.11.2011. Viitattu 14.4.2009.
- ↑ Fidzi sai potkut Kansanyhteisöstä HS.fi. Arkistoitu 4.9.2009. Viitattu 2.9.2009.
- ↑ Fiji election: Bainimarama returned as PM in slim victory the Guardian. 18.11.2018. Viitattu 15.1.2020. (englanniksi)
- ↑ 2022 Country Reports on Human Rights Practices: Fiji US Department of State. Viitattu 16.10.2023. (englanniksi)
- ↑ Foster & Macdonald: Fiji: Government and society Encyclopedia Britannica. Viitattu 16.10.2023. (englanniksi)
- ↑ a b c d Fiji (10/08) US Department of State. Viitattu 16.10.2023.
- ↑ Head of State and Head of Government – Embassy of the Republic of Fiji fijiembassy.jp. Viitattu 2.3.2020. (englanniksi)
- ↑ a b c Fiji: Freedom in the World 2023 Country Report Freedom House. Viitattu 16.10.2023. (englanniksi)
- ↑ Sitiveni Rabuka is Fiji's new prime minister RNZ. 24.12.2022. Viitattu 23.3.2023. (englanniksi)
- ↑ Political parties & Symbols Elections 2006 – Fiji Islands. Arkistoitu 28.9.2011. Viitattu 2.4.2009. (englanniksi)
- ↑ a b c The Local Government System in Fiji (PDF) Commonwealth Local Government Forum. Viitattu 16.10.2023. (englanniksi)
- ↑ Worldmark Encyclopedia of the Nations, s. 195
- ↑ Fiji’s economic activity still weak FijiVillage.com. Viitattu 1.4.2009. (englanniksi)
- ↑ Population size (Sivu 29) Fidžin tilastokeskus. Arkistoitu 19.10.2012. Viitattu 2.4.2009. (englanniksi)
- ↑ http://education.stateuniversity.com/pages/466/Fiji.html
- ↑ http://www.go-fiji.com/schools.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ University of the South Pacific Times Higher Education. 20.11.2021. Viitattu 11.10.2023. (englanniksi)
- ↑ Fiji Countries and their cultures
- ↑ Fiji Dances (Arkistoitu – Internet Archive) Go Fiji
- ↑ Fiji country profile BBC News
- ↑ IRB World Rankings - 30 November 2009 irb.com. 30.11.2009. Arkistoitu 10.8.2011. Viitattu 2.12.2009. (englanniksi)
- ↑ Rugby World Cup 7's Men sports123.com. Viitattu 2.12.2009. (englanniksi)
- ↑ Vijay Singh NNDB. Viitattu 2.12.2009. (englanniksi)
- ↑ Fiji - Olympics at Sports-Reference.com sports-reference.com. Viitattu 21.8.2010. (englanniksi)
- ↑ Tom McGowan: Rugby: Fiji wins first Olympic gold medal with win over Great Britain 12.8.2016. CNN. Viitattu 5.11.2016. (englanniksi)
- ↑ Oceanian Nations Cup rsssf.com. Viitattu 21.8.2010. (englanniksi)
- ↑ FIFA.com - Fiji: FIFA/Coca-Cola World Ranking FIFA. Arkistoitu 15.2.2013. Viitattu 21.8.2010. (englanniksi)
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fidži Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Fidži Wikimatkoissa
- Fidžin hallituksen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
- Fiji. YK:n valtioprofiili Fidžistä.
- Globalis.fi - Fidžin maaprofiili (suomeksi)
- Fiji. Valtioprofiili Kansainyhteisön sivulla.
- Fiji Islands Bureau of Statistics. Fidžin tilastokeskus.
- Nature Fiji (Arkistoitu – Internet Archive). Fidžin luontoon keskittynyt sivusto.
- Fiji Vacation Travel Guide | Expedia. Matkailuvideo Youtubessa.
|
|