„Hüpnosz” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a robot Adding: no:Hypnos |
Nincs szerkesztési összefoglaló Címkék: Mobilról szerkesztett Mobil web szerkesztés |
||
(50 közbenső módosítás, amit 37 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
{{istenség infobox |
|||
{{Ókorportál2}} |
|||
|kép= |
|||
|képméret=250px |
|||
|képaláírás=}} |
|||
⚫ | |||
⚫ | '''Hüpnosz''', az ''Álom'' és [[Thanatosz]], a ''Halál'' a [[görög mitológia|görög mitológiában]] ikertestvérek, az [[Nüx|Éj]] istennőjének fiai. Alvilági palotájuk a sötétség barlangja, ahová soha egyetlen fénysugár sem téved. Hüpnosz, az alvás megszemélyesítője a római mitológiában [[Somnus]]ként jelenik meg. |
||
⚫ | |||
⚫ | '''Hüpnosz''' az ''Álom'' és [[Thanatosz]] a ''Halál'' a [[görög mitológia|görög mitológiában]] ikertestvérek, az [[Nüx|Éj]] istennőjének fiai. Alvilági palotájuk a sötétség barlangja, ahová soha egyetlen fénysugár sem téved. Hüpnosz az alvás megszemélyesítője a római mitológiában [[Somnus]]ként jelenik meg. |
||
Hüpnosz |
Hüpnosz az alvással járó álomképek apja. Az ő fia a három álomisten – az [[oneiroi]]: [[Morpheusz]] az álmok megformálója, [[Phobetor]] (vagy más néven [[Ikelosz]]) a rémálom, és a természethez, állatokhoz kapcsolódó álmok és [[Phantaszosz]] a különös, fantasztikus álmok alakítója. A mondák szerint [[tartarosz]]i otthonukon keresztülfolyt a feledés folyója, a [[Léthé]], és Hüpnosz a folyó vizébe mártott ágacskával megérintve altatta el az embereket. |
||
Hüpnosz történeteivel a görög mondaköltészetben csak ritkán találkozunk. A vele kapcsolatos mítoszok egyike [[Zeusz]] halandó fiához [[Endümión]]hoz kötődik, akit kérésére apja és Hüpnosz nyitott szemmel örökre elaltatott. Az ifjú így akarta legyőzni az öregséget és a halált, miközben éjjelente újra láthatja szerelmesét [[Szeléné]]t. Szeléné, a Hold istennője minden éjjel leszállt az égről, hogy a Latmosz-hegy barlangjában alvó szép kedvesét ezüstős sugaraival megcsókolja. |
Hüpnosz történeteivel a görög mondaköltészetben csak ritkán találkozunk. A vele kapcsolatos mítoszok egyike [[Zeusz]] halandó fiához, [[Endümión]]hoz kötődik, akit kérésére apja és Hüpnosz nyitott szemmel örökre elaltatott. Az ifjú így akarta legyőzni az öregséget és a halált, miközben éjjelente újra láthatja szerelmesét, [[Szeléné]]t. Szeléné, a Hold istennője minden éjjel leszállt az égről, hogy a Latmosz-hegy barlangjában alvó szép kedvesét ezüstős sugaraival megcsókolja. [[Likümniosz]] egyik költeménye szerint maga Hüpnosz szeretett bele Endümiónba, az ifjú pásztorba és azért bocsátott rá örök álmot, hogy mindig élvezhesse a szeretett ifjú látványát. [[Homérosz]] az ''[[Iliasz]]'' 14. énekében verseli el, hogy Hüpnosz [[Héra]] kérésére kétszer is elaltatta Zeuszt. Jutalma a legifjabb [[kharisz]], [[Paszithea]] kezének elnyerése lett, aki után már régóta epekedett. |
||
== Hüpnosz a művészetben == |
== Hüpnosz a művészetben == |
||
A művészek Hüpnoszt meztelen ifjúként ábrázolták, szárnyakkal a halántékán; néha fáklyát vagy |
A művészek Hüpnoszt meztelen ifjúként ábrázolták, szárnyakkal a halántékán; néha fáklyát vagy [[mák]]szálat tartva, álmatagon. A vázafestményeken leggyakrabban ikertestvérével együtt jelenik meg: két teljesen egyforma fiú, az egyikük szárnya a fején van – ez Hüpnosz, a másiké a vállain – ő Thanatosz. Később a hellenisztikus korban alakja [[bőségszaru]]t tartó és abból álommézet öntő, vagy karjában alvó embert tartó alak. Néha [[szakáll]]al, öregemberként, néha pedig fia, Morpheusz társaságában jelenik meg, aki csendesen ébresztgeti az alvót. |
||
Hüpnosz kultusza legteljesebben [[Spárta|Spártában]] alakult ki, de a szertartásokban állandó kísérője volt ikertestvére, a [[halál]]. |
Hüpnosz kultusza legteljesebben [[Spárta|Spártában]] alakult ki, de a szertartásokban állandó kísérője volt ikertestvére, a [[halál]]. |
||
== Szimbolikája == |
== Szimbolikája == |
||
A görögöknél az álmok |
A görögöknél az álmok az istenek üzenetei. Egyfelől a [[tudattalan]] homályos birodalma, másfelől a test súlyától megszabadult szellem szabad szárnyalása. Az [[álomfejtés]] gyakorlatát – mint a jövő megismerésének módszerét – minden nép ősi kultúrájában megtaláljuk. Az álom átjáró az élet és a halál, a valóság és az ösztönlét között. „Az orphikus és egyiptomi hagyományokból eredően a püthagoreusok azt gondolták, hogy az álomban a lélek megszabadul a testtől, és képes kapcsolatot teremteni magasabb lényekkel; ebben az értelemben a magasabb rendű létezés jelképe.”<ref>{{Cite web |url=http://www.bkiado.hu/netre/Net_szimbolum/Szimbolumszotar.htm |title=Szimbólumszótár, Álom |accessdate=2006-10-20 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060502233929/http://www.bkiado.hu/netre/Net_szimbolum/szimbolumszotar.htm#%C3%A1lom |archivedate=2006-05-02 }}</ref> |
||
== Hivatkozások== |
== Hivatkozások == |
||
{{jegyzetek}} |
|||
<references/> |
|||
===Lásd még=== |
=== Lásd még === |
||
* [[Hésziodosz]]: ''Istenek születése (Theogony)'' |
* [[Hésziodosz]]: ''Istenek születése (Theogony)'' |
||
== Források == |
|||
⚫ | |||
* Walter Burkert: ''Görög vallás'' 1985. {{ISBN|0674362802}} |
|||
⚫ | |||
* [[Robert Graves]]: ''A görög mítoszok'' 1960. |
|||
* [[Kerényi Károly]]: ''Görög mitológia. I. Történetek az istenekről és az emberiségről'', ''II. Hérósztörténetek'', Budapest, 1977, Gondolat Könyvkiadó |
|||
* Kerényi Károly: ''A görög mitológia'' 1997. {{ISBN|9789639020924}} |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
* [http://www.valtozovilag.hu/qc/H.htm Hüpnosz] |
* [http://www.valtozovilag.hu/qc/H.htm Hüpnosz] |
||
* [http://www.bkiado.hu/netre/Net_szimbolum/ |
* [https://web.archive.org/web/20060502233929/http://www.bkiado.hu/netre/Net_szimbolum/szimbolumszotar.htm#%C3%A1lom Szimbólumszótár, Álom] |
||
* [http://www.elib.hu/00000/00060/html/050/pc005002.html Pallas nagy lexikona, Hypnos] |
* [https://web.archive.org/web/20070310213612/http://www.elib.hu/00000/00060/html/050/pc005002.html Pallas nagy lexikona, Hypnos] |
||
{{Görög mitológia}} |
|||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
|||
{{portál|ókor||Ókori Róma| }} |
|||
[[Kategória:Görög istenek]] |
|||
[[en:Hypnos]] [[bg:Хипнос]] [[ca:Himnos]] [[cs:Hypnos]] [[da:Hypnos]] [[de:Hypnos (Mythologie)]] [[es:Hipnos]] [[et:Hypnos]] [[fr:Hypnos]] [[he:היפנוס]] [[it:Ipno]] [[ja:ヒュプノス]] [[lt:Hipnas]] [[nl:Hypnos]] [[no:Hypnos]] [[pl:Hypnos]] [[pt:Hipnos]] [[ro:Hypnos]] [[ru:Гипнос]] [[simple:Hypnos]] [[sk:Hypnos]] [[sl:Hipnos]] [[sv:Hypnos (gud)]] [[zh:許普諾斯]] |
|||
[[Kategória:Álom]] |
|||
[[Kategória:Római mitológiai alakok]] |
A lap jelenlegi, 2024. január 21., 20:05-kori változata
Hüpnosz | |
Nem | férfi |
Szülei | Nüx Erebosz |
Házastárs | Pasithea |
Gyermekei |
|
A Wikimédia Commons tartalmaz Hüpnosz témájú médiaállományokat. |
Hüpnosz, az Álom és Thanatosz, a Halál a görög mitológiában ikertestvérek, az Éj istennőjének fiai. Alvilági palotájuk a sötétség barlangja, ahová soha egyetlen fénysugár sem téved. Hüpnosz, az alvás megszemélyesítője a római mitológiában Somnusként jelenik meg.
Hüpnosz az alvással járó álomképek apja. Az ő fia a három álomisten – az oneiroi: Morpheusz az álmok megformálója, Phobetor (vagy más néven Ikelosz) a rémálom, és a természethez, állatokhoz kapcsolódó álmok és Phantaszosz a különös, fantasztikus álmok alakítója. A mondák szerint tartaroszi otthonukon keresztülfolyt a feledés folyója, a Léthé, és Hüpnosz a folyó vizébe mártott ágacskával megérintve altatta el az embereket.
Hüpnosz történeteivel a görög mondaköltészetben csak ritkán találkozunk. A vele kapcsolatos mítoszok egyike Zeusz halandó fiához, Endümiónhoz kötődik, akit kérésére apja és Hüpnosz nyitott szemmel örökre elaltatott. Az ifjú így akarta legyőzni az öregséget és a halált, miközben éjjelente újra láthatja szerelmesét, Szelénét. Szeléné, a Hold istennője minden éjjel leszállt az égről, hogy a Latmosz-hegy barlangjában alvó szép kedvesét ezüstős sugaraival megcsókolja. Likümniosz egyik költeménye szerint maga Hüpnosz szeretett bele Endümiónba, az ifjú pásztorba és azért bocsátott rá örök álmot, hogy mindig élvezhesse a szeretett ifjú látványát. Homérosz az Iliasz 14. énekében verseli el, hogy Hüpnosz Héra kérésére kétszer is elaltatta Zeuszt. Jutalma a legifjabb kharisz, Paszithea kezének elnyerése lett, aki után már régóta epekedett.
Hüpnosz a művészetben
[szerkesztés]A művészek Hüpnoszt meztelen ifjúként ábrázolták, szárnyakkal a halántékán; néha fáklyát vagy mákszálat tartva, álmatagon. A vázafestményeken leggyakrabban ikertestvérével együtt jelenik meg: két teljesen egyforma fiú, az egyikük szárnya a fején van – ez Hüpnosz, a másiké a vállain – ő Thanatosz. Később a hellenisztikus korban alakja bőségszarut tartó és abból álommézet öntő, vagy karjában alvó embert tartó alak. Néha szakállal, öregemberként, néha pedig fia, Morpheusz társaságában jelenik meg, aki csendesen ébresztgeti az alvót.
Hüpnosz kultusza legteljesebben Spártában alakult ki, de a szertartásokban állandó kísérője volt ikertestvére, a halál.
Szimbolikája
[szerkesztés]A görögöknél az álmok az istenek üzenetei. Egyfelől a tudattalan homályos birodalma, másfelől a test súlyától megszabadult szellem szabad szárnyalása. Az álomfejtés gyakorlatát – mint a jövő megismerésének módszerét – minden nép ősi kultúrájában megtaláljuk. Az álom átjáró az élet és a halál, a valóság és az ösztönlét között. „Az orphikus és egyiptomi hagyományokból eredően a püthagoreusok azt gondolták, hogy az álomban a lélek megszabadul a testtől, és képes kapcsolatot teremteni magasabb lényekkel; ebben az értelemben a magasabb rendű létezés jelképe.”[1]
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ Szimbólumszótár, Álom. [2006. május 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. október 20.)
Lásd még
[szerkesztés]- Hésziodosz: Istenek születése (Theogony)
Források
[szerkesztés]- Walter Burkert: Görög vallás 1985. ISBN 0674362802
- Robert Graves: A görög mítoszok 1960.
- Kerényi Károly: Görög mitológia. I. Történetek az istenekről és az emberiségről, II. Hérósztörténetek, Budapest, 1977, Gondolat Könyvkiadó
- Kerényi Károly: A görög mitológia 1997. ISBN 9789639020924