„Harz” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a Bot: interwikik eltávolítása (Wikidata) |
Új domborzati térkép |
||
(10 közbenső módosítás, amit 10 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
5. sor: | 5. sor: | ||
| képaláírás = A [[Brocken]] csúcsa télen |
| képaláírás = A [[Brocken]] csúcsa télen |
||
| magasság = |
| magasság = |
||
| hely = {{Németország}}<br />[[Alsó-Szászország]]<br />[[Szász-Anhalt]]<br />[[Türingia]] |
| hely = {{Németország}},<br />[[Alsó-Szászország]],<br />[[Szász-Anhalt]],<br />[[Türingia]] |
||
| hegység = [[Német-középhegység]] |
| hegység = [[Német-középhegység]] |
||
| relatív magasság = |
| relatív magasság = |
||
13. sor: | 13. sor: | ||
| hegység hossza = 110 |
| hegység hossza = 110 |
||
| hegység szélessége =40 |
| hegység szélessége =40 |
||
| kor = [[ |
| kor = [[paleozoikum]] |
||
| utolsó kitörés = |
| utolsó kitörés = |
||
| első megmászás = |
| első megmászás = |
||
25. sor: | 25. sor: | ||
| hosszúsági ívmásodperc = |
| hosszúsági ívmásodperc = |
||
| hosszúság = K |
| hosszúság = K |
||
| térkép =Harz |
| térkép = Harz - Deutsche Mittelgebirge, Serie A-de.png |
||
}} |
}} |
||
A '''Harz''' avagy '''Harz hegység''' [[Németország]]ban, [[Alsó-Szászország]], [[Szász-Anhalt]] és [[Türingia]] tartományokban található |
A '''Harz''' avagy '''Harz hegység''' [[Németország]]ban, [[Alsó-Szászország]], [[Szász-Anhalt]] és [[Türingia]] tartományokban található. Ez Észak-Németország legmagasabb [[középhegység]]e. [[2006]] óta [[nemzeti park]]ot alakítottak ki területén. |
||
== Neve == |
|||
Neve a ''Hart'' [[német nyelv|német szóból]] ered, ami [[magyar nyelv|magyarul]] „hegyi erdő”-t jelent. |
Neve a ''Hart'' [[német nyelv|német szóból]] ered, ami [[magyar nyelv|magyarul]] „hegyi erdő”-t jelent. |
||
== |
== Földrajza == |
||
[[Fájl:Harz map.png|bélyegkép|balra|160px|A Harz települései]] |
|||
⚫ | |||
[[Németország]] középső-északi részén fekszik három tartomány, [[Alsó-Szászország]], [[Szász-Anhalt]] és [[Türingia]] területén. A [[Német-középhegység]] része, a [[Variszkuszi-hegységrendszer]] maradványa. 110 km hosszú és 30–40 km széles elnyújtott alakot vesz fel. Legmagasabb pontja az 1141,1 m-es [[tengerszint feletti magasság]]ú [[Brocken]]. |
|||
⚫ | |||
Részei: |
|||
* Oberharz |
|||
* Magas-Harz ''(Hochharz)'' |
|||
* Mittelharz |
|||
* Unterharz |
|||
* Harzabdachung |
|||
* Ramberg |
|||
⚫ | Főleg [[gránit]]ból, illetve más, átalakult kőzetekből épül fel, ami igen ellenállóvá teszi. Így a középső része kevésbé pusztult le, az úgynevezett ''Brocken-[[masszívum]]'', vagy Magas-Harz még őriz valamit egykori magasságából. Mivel átalakult kőzetekből áll és ezek jól levezetik a vizet, ezért a hegységben igen sok felszíni vízfolyás található, amit 17 [[Gát (vízépítés)|völgyzáró gáttal]] hasznosítanak áramtermelés, illetve víztározás hasznára. A hegység belseje szinte teljesen lakatlan, ott emberi települések nincsenek. |
||
⚫ | |||
[[Fájl:Klimadiagramm-Brocken (Harz)-Deutschland-metrisch-deutsch.png|bélyegkép|balra|160px|A Brocken klímadiagrammja]] |
[[Fájl:Klimadiagramm-Brocken (Harz)-Deutschland-metrisch-deutsch.png|bélyegkép|balra|160px|A Brocken klímadiagrammja]] |
||
A hegység jellegzetes középhegységi jellemzőkkel bír, már ami az éghajlatot illeti. Mivel nyugat felől az [[atlanti-óceán]]i szelek gyakorlatilag akadálytalanul eljuthatnak idáig, ezért egész évben egyenletes, bőséges csapadék öntözi. Ebből következik, hogy a nyugati-északi oldalak hűvösebbek és csapadékosabbak, míg a keleti-déli oldalak szárazabbak és melegebbek. Az évi középhőmérséklet magasabb az ezen földrajzi széleken megszokottnál, ami egyértelműen mutatja a markáns óceáni hatást. Az igazi hegyvidéki éghajlat csak 800 méter felett kezdődik, a Brocken és környéke már egyértelműen ide sorolható, ami kedvező a téli sportoknak is. |
A hegység jellegzetes középhegységi jellemzőkkel bír, már ami az éghajlatot illeti. Mivel nyugat felől az [[atlanti-óceán]]i szelek gyakorlatilag akadálytalanul eljuthatnak idáig, ezért egész évben egyenletes, bőséges csapadék öntözi. Ebből következik, hogy a nyugati-északi oldalak hűvösebbek és csapadékosabbak, míg a keleti-déli oldalak szárazabbak és melegebbek. Az évi középhőmérséklet magasabb az ezen földrajzi széleken megszokottnál, ami egyértelműen mutatja a markáns óceáni hatást. Az igazi hegyvidéki éghajlat csak 800 méter felett kezdődik, a Brocken és környéke már egyértelműen ide sorolható, ami kedvező a téli sportoknak is. |
||
== Közlekedése == |
|||
== A hegység közlekedése == |
|||
[[Fájl:HSB Karte.png|bélyegkép|balra|160px|Kisvasúti hálózat a Harzban]] |
[[Fájl:HSB Karte.png|bélyegkép|balra|160px|Kisvasúti hálózat a Harzban]] |
||
[[Fájl:BrockenBahnWinter.jpg|bélyegkép|balra|160px|A [[Brocken]] csúcsára vezető Brockenbahn télen]] |
[[Fájl:BrockenBahnWinter.jpg|bélyegkép|balra|160px|A [[Brocken]] csúcsára vezető Brockenbahn télen]] |
||
44. sor: | 57. sor: | ||
A hegység előterében fontos vasútvonalak futnak, északi oldalán a [[Bad Harzburg]]ot, [[Goslar]]t, [[Hannover]] útvonalon át összekötő normál, nem villamosított vasúti vágány. A Harz déli oldalán ugyancsak normál nyomközű vasúti szolgáltatás van, így az utasok könnyen elérhetik a céljukat. |
A hegység előterében fontos vasútvonalak futnak, északi oldalán a [[Bad Harzburg]]ot, [[Goslar]]t, [[Hannover]] útvonalon át összekötő normál, nem villamosított vasúti vágány. A Harz déli oldalán ugyancsak normál nyomközű vasúti szolgáltatás van, így az utasok könnyen elérhetik a céljukat. |
||
A Harzban gazdag keskeny nyomközű vasúthálózat is található, ami napjainkban is üzemel, főleg turistacélokra használják. Három vonal van, amik összesen 140 km hosszúságúak, 1000 mm-es [[nyomtáv]] mellett. Ezek sorrendben: [[Harzquerbahn]], [[Selketalbahn]] és a [[Brockenbahn]]. A Brockerbahn felvezet a hegység legmagasabb csúcsára, a Brockenre. A német újraegyesülés előtt állaga annyira leromlott, hogy [[1986]]-ban le kellett rajta állítani a közlekedést, csak azóta újították fel. (Egyébként a [[kisvasút]]i hálózat teljes egészében az egykori [[NDK]]-hoz tartozott. Manapság nosztalgiaszerelvények, főként [[ |
A Harzban gazdag keskeny nyomközű vasúthálózat is található, ami napjainkban is üzemel, főleg turistacélokra használják. Három vonal van, amik összesen 140 km hosszúságúak, 1000 mm-es [[nyomtáv]] mellett. Ezek sorrendben: [[Harzquerbahn]], [[Selketalbahn]] és a [[Brockenbahn]]. A Brockerbahn felvezet a hegység legmagasabb csúcsára, a Brockenre. A német újraegyesülés előtt állaga annyira leromlott, hogy [[1986]]-ban le kellett rajta állítani a közlekedést, csak azóta újították fel. (Egyébként a [[kisvasút]]i hálózat teljes egészében az egykori [[NDK]]-hoz tartozott. Manapság nosztalgiaszerelvények, főként [[gőzmozdony|gőzvontatással]] jutnak fel az 1141 méteres csúcsra, akár télen is. |
||
=== Közutak === |
=== Közutak === |
||
[[Fájl:Harzhochstrasse.jpg|bélyegkép|balra|160px|A Harzhochstraße]] |
[[Fájl:Harzhochstrasse.jpg|bélyegkép|balra|160px|A Harzhochstraße]] |
||
A terület nyugati szélén halad az észak-déli irányú [[Bundesautobahn 7]], [[Európa]] és egyben [[Németország]] leghosszabb nemzeti autópályája, amely a [[Dánia|dán]] határtól indul és [[Bajorország]]ban, az [[Ausztria|osztrák]] határnál végződik. A déli oldalon halad a [[ |
A terület nyugati szélén halad az észak-déli irányú [[Bundesautobahn 7]], [[Európa]] és egyben [[Németország]] leghosszabb nemzeti autópályája, amely a [[Dánia|dán]] határtól indul és [[Bajorország]]ban, az [[Ausztria|osztrák]] határnál végződik. A déli oldalon halad a [[A38-as autópálya (Németország)|38-as jelzésű autópálya]], amelyik még nincs készen, de a tervek szerint [[Göttingen]]től [[Drezda|Drezdáig]] fog húzódni. Mivel igen sokáig a Harz mellett halad, ezért az egyik becenev is: ''Südharzautobahn'', vagyis dél-harzi autópálya. A hegység délnyugati szélén vezet a 2×2 sávos [[Bundesstraße 243|B243]]-as gyorsforgalmi út, ami [[Nordhausen]]t köti össze [[Hildesheim]]mal. Északon, [[Goslar]] környékén a [[Bundesautobahn 4|B4]] és a [[Bundesautobahn 6|B6]] jelű utak futnak. A B4-es út teljesen átszeli a Harzot, [[Bad Harzburg]]tól déli irányban, érintve a hegység idegenforgalmi központját, [[Braunlage]] várost is a 841 méteres [[Torfhaus]] csúcson keresztül. |
||
==Külső hivatkozások== |
==Külső hivatkozások== |
||
{{commonskat|Harz}} |
|||
* [http://www.nationalpark-harz.de/ A Harzi Nemzeti Park honlapja] |
* [http://www.nationalpark-harz.de/ A Harzi Nemzeti Park honlapja] |
||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
|||
{{portál|Németország|- |
{{portál|Földrajz||Németország|-|}} |
||
[[Kategória:Németország hegyei, hegységei]] |
[[Kategória:Németország hegyei, hegységei]] |
A lap jelenlegi, 2022. április 18., 16:45-kori változata
Harz | |
A Brocken csúcsa télen | |
Magasság | 1141 m |
Hely | Alsó-Szászország, Szász-Anhalt, Türingia |
Hegység | Német-középhegység |
Legmagasabb pont | Brocken (1141 m) |
Típus | gránit |
Terület | 2226 km2 |
Hosszúság | 110 km |
Szélesség | 40 km |
Kor | paleozoikum |
Elhelyezkedése | |
Térkép | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Harz témájú médiaállományokat. |
A Harz avagy Harz hegység Németországban, Alsó-Szászország, Szász-Anhalt és Türingia tartományokban található. Ez Észak-Németország legmagasabb középhegysége. 2006 óta nemzeti parkot alakítottak ki területén.
Neve
[szerkesztés]Neve a Hart német szóból ered, ami magyarul „hegyi erdő”-t jelent.
Földrajza
[szerkesztés]Németország középső-északi részén fekszik három tartomány, Alsó-Szászország, Szász-Anhalt és Türingia területén. A Német-középhegység része, a Variszkuszi-hegységrendszer maradványa. 110 km hosszú és 30–40 km széles elnyújtott alakot vesz fel. Legmagasabb pontja az 1141,1 m-es tengerszint feletti magasságú Brocken.
Részei:
- Oberharz
- Magas-Harz (Hochharz)
- Mittelharz
- Unterharz
- Harzabdachung
- Ramberg
Főleg gránitból, illetve más, átalakult kőzetekből épül fel, ami igen ellenállóvá teszi. Így a középső része kevésbé pusztult le, az úgynevezett Brocken-masszívum, vagy Magas-Harz még őriz valamit egykori magasságából. Mivel átalakult kőzetekből áll és ezek jól levezetik a vizet, ezért a hegységben igen sok felszíni vízfolyás található, amit 17 völgyzáró gáttal hasznosítanak áramtermelés, illetve víztározás hasznára. A hegység belseje szinte teljesen lakatlan, ott emberi települések nincsenek.
Éghajlata
[szerkesztés]A hegység jellegzetes középhegységi jellemzőkkel bír, már ami az éghajlatot illeti. Mivel nyugat felől az atlanti-óceáni szelek gyakorlatilag akadálytalanul eljuthatnak idáig, ezért egész évben egyenletes, bőséges csapadék öntözi. Ebből következik, hogy a nyugati-északi oldalak hűvösebbek és csapadékosabbak, míg a keleti-déli oldalak szárazabbak és melegebbek. Az évi középhőmérséklet magasabb az ezen földrajzi széleken megszokottnál, ami egyértelműen mutatja a markáns óceáni hatást. Az igazi hegyvidéki éghajlat csak 800 méter felett kezdődik, a Brocken és környéke már egyértelműen ide sorolható, ami kedvező a téli sportoknak is.
Közlekedése
[szerkesztés]Vasút
[szerkesztés]A hegység előterében fontos vasútvonalak futnak, északi oldalán a Bad Harzburgot, Goslart, Hannover útvonalon át összekötő normál, nem villamosított vasúti vágány. A Harz déli oldalán ugyancsak normál nyomközű vasúti szolgáltatás van, így az utasok könnyen elérhetik a céljukat.
A Harzban gazdag keskeny nyomközű vasúthálózat is található, ami napjainkban is üzemel, főleg turistacélokra használják. Három vonal van, amik összesen 140 km hosszúságúak, 1000 mm-es nyomtáv mellett. Ezek sorrendben: Harzquerbahn, Selketalbahn és a Brockenbahn. A Brockerbahn felvezet a hegység legmagasabb csúcsára, a Brockenre. A német újraegyesülés előtt állaga annyira leromlott, hogy 1986-ban le kellett rajta állítani a közlekedést, csak azóta újították fel. (Egyébként a kisvasúti hálózat teljes egészében az egykori NDK-hoz tartozott. Manapság nosztalgiaszerelvények, főként gőzvontatással jutnak fel az 1141 méteres csúcsra, akár télen is.
Közutak
[szerkesztés]A terület nyugati szélén halad az észak-déli irányú Bundesautobahn 7, Európa és egyben Németország leghosszabb nemzeti autópályája, amely a dán határtól indul és Bajorországban, az osztrák határnál végződik. A déli oldalon halad a 38-as jelzésű autópálya, amelyik még nincs készen, de a tervek szerint Göttingentől Drezdáig fog húzódni. Mivel igen sokáig a Harz mellett halad, ezért az egyik becenev is: Südharzautobahn, vagyis dél-harzi autópálya. A hegység délnyugati szélén vezet a 2×2 sávos B243-as gyorsforgalmi út, ami Nordhausent köti össze Hildesheimmal. Északon, Goslar környékén a B4 és a B6 jelű utak futnak. A B4-es út teljesen átszeli a Harzot, Bad Harzburgtól déli irányban, érintve a hegység idegenforgalmi központját, Braunlage várost is a 841 méteres Torfhaus csúcson keresztül.