„Harz” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a Bot: következő hozzáadása: pt:Harz |
a Bot: következő hozzáadása: pnb:ہارز; kozmetikai változtatások |
||
5. sor: | 5. sor: | ||
| képaláírás = A Brocken csúcsa télen |
| képaláírás = A Brocken csúcsa télen |
||
| magasság = |
| magasság = |
||
| hely = {{Németország}}<br/>[[Alsó-Szászország]]<br/>[[Szász-Anhalt]]<br/>[[Türingia]] |
| hely = {{Németország}}<br />[[Alsó-Szászország]]<br />[[Szász-Anhalt]]<br />[[Türingia]] |
||
| hegység = [[Német-középhegység]] |
| hegység = [[Német-középhegység]] |
||
| kiemelkedés = |
| kiemelkedés = |
||
28. sor: | 28. sor: | ||
A '''Harz''', vagy Harz hegység a ''Hart'' [[német nyelv|német szóból]] ered, ami [[magyar nyelv|magyarul]] „hegyi erdő”-t jelent. A [[Variszkuszi hegységrendszer]] maradványa, tagja a Német-középhegységnek. Ez Észak-Németország legmagasabb [[középhegység]]e, 1141,1 méterrel. [[2006]] óta nemzeti parkot alakítottak ki területén. |
A '''Harz''', vagy Harz hegység a ''Hart'' [[német nyelv|német szóból]] ered, ami [[magyar nyelv|magyarul]] „hegyi erdő”-t jelent. A [[Variszkuszi hegységrendszer]] maradványa, tagja a Német-középhegységnek. Ez Észak-Németország legmagasabb [[középhegység]]e, 1141,1 méterrel. [[2006]] óta nemzeti parkot alakítottak ki területén. |
||
==Fekvése, földrajza== |
== Fekvése, földrajza == |
||
[[Németország]] középső-északi részén fekszik, három tartomány területén. 110 km hosszú és 30-40km széles, tehát elnyújtott alakot vesz fel. Főleg gránitból, illetve más, átalakult kőzetekből épül fel, ami igen ellenállóvá teszi. Így a középső része kevésbé pusztult le, az úgynevezett ''Brocken-masszívum'', vagy Magas-Harz még őriz valamit egykori magasságából. Mivel átalakult kőzetekből és és ezek jól levezetik a vizet, ezért a hegységben igen sok felszíni vízfolyás található, amit 17 völgyzáró gáttal hasznosítanak áramtermelés, illetve víztározás hasznára. A hegység belseje szinte teljesen lakatlan, ott emberi települések nincsenek. |
[[Németország]] középső-északi részén fekszik, három tartomány területén. 110 km hosszú és 30-40km széles, tehát elnyújtott alakot vesz fel. Főleg gránitból, illetve más, átalakult kőzetekből épül fel, ami igen ellenállóvá teszi. Így a középső része kevésbé pusztult le, az úgynevezett ''Brocken-masszívum'', vagy Magas-Harz még őriz valamit egykori magasságából. Mivel átalakult kőzetekből és és ezek jól levezetik a vizet, ezért a hegységben igen sok felszíni vízfolyás található, amit 17 völgyzáró gáttal hasznosítanak áramtermelés, illetve víztározás hasznára. A hegység belseje szinte teljesen lakatlan, ott emberi települések nincsenek. |
||
==Éghajlata== |
== Éghajlata == |
||
[[Fájl:Klimadiagramm-Brocken (Harz)-Deutschland-metrisch-deutsch.png|left|thumb|200px|A Brocken klímadiagrammja]] |
[[Fájl:Klimadiagramm-Brocken (Harz)-Deutschland-metrisch-deutsch.png|left|thumb|200px|A Brocken klímadiagrammja]] |
||
A hegység jellegzetes középhegységi jellemzőkkel bír, már ami az éghajlatot illeti. Mivel nyugat felől az [[atlanti-óceán]]i szelek gyakorlatilag akadálytalanul eljuthatnak idáig, ezért egész évben egyenletes, bőséges csapadék öntözi. Ebből következik, hogy a nyugati-északi oldalak hűvösebbek és csapadékosabbak, míg a keleti-déli oldalak szárazabbak és melegebbek. Az évi középhőmérséklet magasabb az ezen földrajzi széleken megszokottnál, ami egyértelműen mutatja a markáns óceáni hatást. Az igazi hegyvidéki éghajlat csak 800 méter felett kezdődik, a Brocken és környéke már egyértelműen ide sorolható, ami kedvező a téli sportoknak is. |
A hegység jellegzetes középhegységi jellemzőkkel bír, már ami az éghajlatot illeti. Mivel nyugat felől az [[atlanti-óceán]]i szelek gyakorlatilag akadálytalanul eljuthatnak idáig, ezért egész évben egyenletes, bőséges csapadék öntözi. Ebből következik, hogy a nyugati-északi oldalak hűvösebbek és csapadékosabbak, míg a keleti-déli oldalak szárazabbak és melegebbek. Az évi középhőmérséklet magasabb az ezen földrajzi széleken megszokottnál, ami egyértelműen mutatja a markáns óceáni hatást. Az igazi hegyvidéki éghajlat csak 800 méter felett kezdődik, a Brocken és környéke már egyértelműen ide sorolható, ami kedvező a téli sportoknak is. |
||
==A hegység közlekedése== |
== A hegység közlekedése == |
||
===Vasút=== |
=== Vasút === |
||
[[Fájl:HSB Karte.png|thumb|Kisvasúti hálózat a Harzban]] |
[[Fájl:HSB Karte.png|thumb|Kisvasúti hálózat a Harzban]] |
||
[[Fájl:BrockenBahnWinter.jpg|thumb|left|A [[Brocken]] csúcsára vezető Brockenbahn télen]] |
[[Fájl:BrockenBahnWinter.jpg|thumb|left|A [[Brocken]] csúcsára vezető Brockenbahn télen]] |
||
43. sor: | 43. sor: | ||
A Harzban gazdag keskeny nyomközű vasúthálózat is található, ami napjainkban is üzemel, főleg turistacélokra használják. Három vonal van, amik összesen 140 km hosszúságúak, 1000 mm-es [[nyomtáv]] mellett. Ezek sorrendben: [[Harzquerbahn]], [[Selketalbahn]] és a [[Brockenbahn]]. A Brockerbahn felvezet a hegység legmagsabb csúcsára, a Brockenre. A német újraegyesülés előtt állaga annyira leromlott, hogy [[1986]]-ban le kellett rajta állítani a közlekedést, csak azóta újították fel. (Egyébként a [[kisvasút]]i hálózat teljes egészében az egykori [[NDK]]-hoz tartozott. Manapság nosztalgiaszerelvények, főként [[gőzmozony|gőzvontatással]] jutnak fel az 1141 méteres csúcsra, akár télen is. |
A Harzban gazdag keskeny nyomközű vasúthálózat is található, ami napjainkban is üzemel, főleg turistacélokra használják. Három vonal van, amik összesen 140 km hosszúságúak, 1000 mm-es [[nyomtáv]] mellett. Ezek sorrendben: [[Harzquerbahn]], [[Selketalbahn]] és a [[Brockenbahn]]. A Brockerbahn felvezet a hegység legmagsabb csúcsára, a Brockenre. A német újraegyesülés előtt állaga annyira leromlott, hogy [[1986]]-ban le kellett rajta állítani a közlekedést, csak azóta újították fel. (Egyébként a [[kisvasút]]i hálózat teljes egészében az egykori [[NDK]]-hoz tartozott. Manapság nosztalgiaszerelvények, főként [[gőzmozony|gőzvontatással]] jutnak fel az 1141 méteres csúcsra, akár télen is. |
||
===Közutak=== |
=== Közutak === |
||
[[Fájl:Harzhochstrasse.jpg|thumb|A Harhochstraße]] |
[[Fájl:Harzhochstrasse.jpg|thumb|A Harhochstraße]] |
||
A terület nyugati szélén halad az észak-déli irányú [[Bundesautobahn 7]], [[Európa]] és egyben [[Németország]] leghosszabb nemzeti autópályája, amely a [[Dánia|dán]] határtól indul és [[Bajorország]]ban, az [[Ausztria|osztrák]] határnál végződik. A déli oldalon halad a [[Bundesautobahn 38]]-as jelzésű autópálya, amelyik még nincs készen, de a tervek szerint [[Göttingen]]től [[Drezda|Drezdáig]] fog húzódni. Mivel igen sokáig a Harz mellett halad, ezért az egyik becenev is: ''Südharzautobahn'', vagyis dél-harzi autópálya. A hegység délnyugati szélén vezet a 2¤2 sávos [[Bundesstraße 243|B243]]-as gyorsforgalmi út, ami [[Nordhausen]]t köti össze [[Hildesheim]]mal. Északon, Goslar környékén a [[Bundesautobahn 4|B4]] és a [[Bundesautobahn 6|B6]] jelű utak futnak. A b4-es út teljesen átszeli a Harzot, Bad Harzburgtól déli irányban, érintve a hegység idegenforgalmi központját, [[Braunlage]] várost isa 841 méteres Torfhaus csúcson keresztül. |
A terület nyugati szélén halad az észak-déli irányú [[Bundesautobahn 7]], [[Európa]] és egyben [[Németország]] leghosszabb nemzeti autópályája, amely a [[Dánia|dán]] határtól indul és [[Bajorország]]ban, az [[Ausztria|osztrák]] határnál végződik. A déli oldalon halad a [[Bundesautobahn 38]]-as jelzésű autópálya, amelyik még nincs készen, de a tervek szerint [[Göttingen]]től [[Drezda|Drezdáig]] fog húzódni. Mivel igen sokáig a Harz mellett halad, ezért az egyik becenev is: ''Südharzautobahn'', vagyis dél-harzi autópálya. A hegység délnyugati szélén vezet a 2¤2 sávos [[Bundesstraße 243|B243]]-as gyorsforgalmi út, ami [[Nordhausen]]t köti össze [[Hildesheim]]mal. Északon, Goslar környékén a [[Bundesautobahn 4|B4]] és a [[Bundesautobahn 6|B6]] jelű utak futnak. A b4-es út teljesen átszeli a Harzot, Bad Harzburgtól déli irányban, érintve a hegység idegenforgalmi központját, [[Braunlage]] várost isa 841 méteres Torfhaus csúcson keresztül. |
||
==Történelem== |
== Történelem == |
||
==Gazdaság== |
==Gazdaság== |
||
==Turizmus== |
== Turizmus == |
||
==Külső hivatkozások== |
==Külső hivatkozások== |
||
{{commons|category:Harz}} |
{{commons|category:Harz}} |
||
81. sor: | 81. sor: | ||
[[no:Harz]] |
[[no:Harz]] |
||
[[pl:Harz]] |
[[pl:Harz]] |
||
[[pnb:ہارز]] |
|||
[[pt:Harz]] |
[[pt:Harz]] |
||
[[ro:Harz (Mittelgebirge)]] |
[[ro:Harz (Mittelgebirge)]] |
A lap 2010. augusztus 19., 02:57-kori változata
Harz | |
A Brocken csúcsa télen | |
Magasság | 1141 m |
Hely | Alsó-Szászország Szász-Anhalt Türingia |
Hegység | Német-középhegység |
Legmagasabb pont | Brocken (1141 m) |
Típus | gránit |
Terület | 2226 km2 |
Hosszúság | 110 km |
Szélesség | 40 km |
Kor | Paleozoikum |
Elhelyezkedése | |
Térkép | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Harz témájú médiaállományokat. |
A Harz, vagy Harz hegység a Hart német szóból ered, ami magyarul „hegyi erdő”-t jelent. A Variszkuszi hegységrendszer maradványa, tagja a Német-középhegységnek. Ez Észak-Németország legmagasabb középhegysége, 1141,1 méterrel. 2006 óta nemzeti parkot alakítottak ki területén.
Fekvése, földrajza
Németország középső-északi részén fekszik, három tartomány területén. 110 km hosszú és 30-40km széles, tehát elnyújtott alakot vesz fel. Főleg gránitból, illetve más, átalakult kőzetekből épül fel, ami igen ellenállóvá teszi. Így a középső része kevésbé pusztult le, az úgynevezett Brocken-masszívum, vagy Magas-Harz még őriz valamit egykori magasságából. Mivel átalakult kőzetekből és és ezek jól levezetik a vizet, ezért a hegységben igen sok felszíni vízfolyás található, amit 17 völgyzáró gáttal hasznosítanak áramtermelés, illetve víztározás hasznára. A hegység belseje szinte teljesen lakatlan, ott emberi települések nincsenek.
Éghajlata
A hegység jellegzetes középhegységi jellemzőkkel bír, már ami az éghajlatot illeti. Mivel nyugat felől az atlanti-óceáni szelek gyakorlatilag akadálytalanul eljuthatnak idáig, ezért egész évben egyenletes, bőséges csapadék öntözi. Ebből következik, hogy a nyugati-északi oldalak hűvösebbek és csapadékosabbak, míg a keleti-déli oldalak szárazabbak és melegebbek. Az évi középhőmérséklet magasabb az ezen földrajzi széleken megszokottnál, ami egyértelműen mutatja a markáns óceáni hatást. Az igazi hegyvidéki éghajlat csak 800 méter felett kezdődik, a Brocken és környéke már egyértelműen ide sorolható, ami kedvező a téli sportoknak is.
A hegység közlekedése
Vasút
A hegység előterében fontos vasútvonalak futnak, északi oldalán a Bad Harzburgot, Goslart, Hannover útvonalon át összekötő normál, nem villamosított vasúti vágány. A Harz déli oldalán ugyancsak normál nyomközű asúti szolgáltatás van, így az utasok könnyen elérhetik a céljukat.
A Harzban gazdag keskeny nyomközű vasúthálózat is található, ami napjainkban is üzemel, főleg turistacélokra használják. Három vonal van, amik összesen 140 km hosszúságúak, 1000 mm-es nyomtáv mellett. Ezek sorrendben: Harzquerbahn, Selketalbahn és a Brockenbahn. A Brockerbahn felvezet a hegység legmagsabb csúcsára, a Brockenre. A német újraegyesülés előtt állaga annyira leromlott, hogy 1986-ban le kellett rajta állítani a közlekedést, csak azóta újították fel. (Egyébként a kisvasúti hálózat teljes egészében az egykori NDK-hoz tartozott. Manapság nosztalgiaszerelvények, főként gőzvontatással jutnak fel az 1141 méteres csúcsra, akár télen is.
Közutak
A terület nyugati szélén halad az észak-déli irányú Bundesautobahn 7, Európa és egyben Németország leghosszabb nemzeti autópályája, amely a dán határtól indul és Bajorországban, az osztrák határnál végződik. A déli oldalon halad a Bundesautobahn 38-as jelzésű autópálya, amelyik még nincs készen, de a tervek szerint Göttingentől Drezdáig fog húzódni. Mivel igen sokáig a Harz mellett halad, ezért az egyik becenev is: Südharzautobahn, vagyis dél-harzi autópálya. A hegység délnyugati szélén vezet a 2¤2 sávos B243-as gyorsforgalmi út, ami Nordhausent köti össze Hildesheimmal. Északon, Goslar környékén a B4 és a B6 jelű utak futnak. A b4-es út teljesen átszeli a Harzot, Bad Harzburgtól déli irányban, érintve a hegység idegenforgalmi központját, Braunlage várost isa 841 méteres Torfhaus csúcson keresztül.