Savinja
Savinja | |
Országok | Szlovénia |
Földrajzi adatok | |
Hossz | 102 km |
Vízgyűjtő terület | 1847,7 km² |
Torkolat | Száva |
A Wikimédia Commons tartalmaz Savinja témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Savinja Északkelet-Szlovénia folyója. Útjának nagy részét a Felső- és Alsó-Savinja-völgyben (szlovénül: Zgornja in Spodnja Savinjska dolina) teszi meg, közben olyan városokat érint, mint Celje vagy Laško. A Savinja a fő vízfolyása a Savinja-Alpoknak (szlovénül Savinjske Alpe). Zidani Mostnál a Száva folyóba torkollik. A Savinja hossza 102 kilométer.[1]
Források
A folyó közvetlenül a Rinka vízesés felett ered. A Rinka az ország egyik legszebb és legismertebb vízesése, amely egész évben sok turistát vonz. Télen a jégfalmászók körében is népszerű.
Mellékvízfolyások
A Savinja fő mellékvízfolyásai a Solčavánál betorkolló Jušef és Klobaša, a Lučnica Lučénél, a Ljubnica Ljubnónál, a Dreta Nazarjénél, a Paka Šmartno ob Pakinál és a Ložnica, Voglajna és Hudinja, amelyek mind Celjénél érik el a folyót.
Élet a folyó mentén
Ahogy a többi nagyobb szlovéniai folyón, úgy a Savinján is régebben helyi jelentőségű hajózás, áruszállítás és tutajozás (faúsztatás) folyt. A vasutak 19. századi és a vízierőművek 20. századi kiépültével ez megszűnt. Emléküket azonban egyebek mellett Boris Kalin 1961-es Tutajos (szlovénül Splavar) szobra is őrzi, mely Celjében, a folyó bal partján áll.
-
A Száva és a Savinja találkozása Zidani Mostnál, ahol a Savinja a torkolatánál három hid alatt is átfolyik. Az 1914-es fotón még csak két híd látható, az új vasúti hidat azóta építették
-
A Savinja a celjei várból nézve. Alul a Voglajna folyócska csatlakozik a Savinjához
-
A Savinja Celje belvárosa mellett. A háttérben a celjei vár
-
Gyaloghíd a Savinja felett
Jegyzetek
- ↑ Reke, dolge nad 25 km, in njihova padavinska območja (szlovén, angol nyelven). Statistical Office of the Republic of Slovenia, 2002. [2007. október 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 3.)