Slovēnija: Atšķirības starp versijām
Dzēstais saturs Pievienotais saturs
→Vēsture: virsraksts |
|||
108. rindiņa:
Padomju blokādes un sankciju dēļ Dienvidslāvija attīstīja savu tirgu un diplomātiskās attiecības ar Rietumeiropas valdībām, lai arī tā bija komunistu valsts. Pēc Staļina nāves attiecības ar [[Padomju Savienība|PSRS]] uzlabojās.
1981. gadā Dienvidslāvijā kopā bija 22,424 miljoni iedzīvotāju. No tiem slovēņi — 7,8%.
Lai gan Slovēnija bija viena no mazākajām Dienvidslāvijas republikām, tā deva vislielāko atbalstu tās visas federācijas ekonomikai. Tās iekšzemes kopprodukts bija 212% no kopējā. Otra ekonomiski spēcīgākā republika bija Horvātija, kuras IKP sastādīja 123%. Salīdzinājumam — Serbija (bez provincēm) — 93%, Bosnija un Hercegovina — 74%, Melnkalne — 78%, bet Maķedonija — 66%. Arī eksporta un importa ziņā Slovēnija un Horvātija bija priekšā pārējām republikām.
=== Neatkarība ===
Pēc Tito nāves Dienvidslāvijas daļas pieprasīja vairāk autonomijas.
1990.
1991. gada 25. jūnijā Slovēnija
[[Attēls:Triglav.jpg|thumb|250px|
== Valsts raksturojums ==
|