Canyon: Forskjell mellom sideversjoner
Utseende
Slettet innhold Innhold lagt til
Linje 6: | Linje 6: | ||
Verdens mest kjente canyon er [[Grand Canyon]] i [[USA]], men det finnes langt dypere og lengre canyoner i Kina, Nepal og Peru. I [[Norge]] er det flere mellomstore canyoner. [[Sautso]] ved Alta er den mest kjente i Norge. Den er ca. 400–425 meter dyp og 7,5 km lang og ligger øverst i [[Altaelva]] i [[Finnmark]]. |
Verdens mest kjente canyon er [[Grand Canyon]] i [[USA]], men det finnes langt dypere og lengre canyoner i Kina, Nepal og Peru. I [[Norge]] er det flere mellomstore canyoner. [[Sautso]] ved Alta er den mest kjente i Norge. Den er ca. 400–425 meter dyp og 7,5 km lang og ligger øverst i [[Altaelva]] i [[Finnmark]]. |
||
{{ |
{{Clear}} |
||
[[Fil:Sautso Canyon - Alta - 2004.jpg|thumb|left|650px|Sautso]] |
[[Fil:Sautso Canyon - Alta - 2004.jpg|thumb|left|650px|Sautso]] |
||
{{ |
{{Clear}} |
||
En annen kjent norsk canyon er [[Jutulhogget]], 100–240 meter dyp og 2,5 km lang. Den går fra [[Østerdalen]] til [[Rendalen]] og stammer fra slutten av siste [[istid]]. |
En annen kjent norsk canyon er [[Jutulhogget]], 100–240 meter dyp og 2,5 km lang. Den går fra [[Østerdalen]] til [[Rendalen]] og stammer fra slutten av siste [[istid]]. |
Sideversjonen fra 13. mar. 2016 kl. 00:46
Kildeløs: Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. (10. okt. 2015) |
En canyon er en dal med steile sider som er oppstått ved at en elv har gravd seg ned gjennom hard berggrunn. Ordet brukes bare om de virkelig store dalene, mens de små kalles gjel eller juv.
Verdens mest kjente canyon er Grand Canyon i USA, men det finnes langt dypere og lengre canyoner i Kina, Nepal og Peru. I Norge er det flere mellomstore canyoner. Sautso ved Alta er den mest kjente i Norge. Den er ca. 400–425 meter dyp og 7,5 km lang og ligger øverst i Altaelva i Finnmark.
En annen kjent norsk canyon er Jutulhogget, 100–240 meter dyp og 2,5 km lang. Den går fra Østerdalen til Rendalen og stammer fra slutten av siste istid.
Hellemojuvet ved Tysfjorden i Nordland er også kjent. Den er formet av Hellemoelva.