Insulele Feroe: Diferență între versiuni
Conținut șters Conținut adăugat
→Faună: completări |
|||
(Nu s-au afișat 79 de versiuni intermediare efectuate de alți 47 de utilizatori) | |||
Linia 1:
{{referințe}}
{{Infocaseta Țară
| nume = Føroyar<br />Færøerne<br />Insulele Feroe
| nume_genitiv = Insulelor Feroe
| nume_convențional = Insulele Feroe
| imagine_drapel = Flag of the Faroe Islands.svg
| imagine_stemă =Coat
| imagine_hartă =
| imn_național = ''[[Tú alfagra land mítt]]''<br /><small>(Tu, tărâmul meu frumos)</small>
| capitală = [[Tórshavn]]
| populație_capitală = 12.573 <small>([[2005]])</small>
| coordonate = {{coor dms|62|
| limbi_oficiale = [[limba feroeză|
| sistem_politic = [[teritoriu autonom]]
| conducători_titluri = [[Regii Danemarcei|Regina]]<br />[[Primul Misistru al Insulelor Feroe|Prim Ministru]]
| conducători_numele = [[
| fondare = Autonomă față de [[
| eveniment_fondare1 = Obținerea autonomiei
|
| suprafață = 1.399
| loc_suprafață = 180
| procentaj_apa = 0,5
| populație =
| an_populație = [[2011]]
| loc_populație = 214
| densitate =
| PIB_an =
| PIB_loc = 135
| PIB = $1 miliard
| PIB_per_capita = $
| IDU_an = [[2006]]
| IDU = [[Fișier:Green Arrow Up Darker.svg|10px]] 0,943
Line 41 ⟶ 43:
| note = <sup>1</sup> Bancnotele sunt [[coroană daneză|coroane daneze]] imprimate cu motive feroeze. Insulele folosesc monedele daneze standard. Coroana feroeză este reprezentată prin codul [[ISO 4217]] DKK.
}}
'''Insulele Feroe''' (sau '''Insulele Faroe''', în [[Limba feroeză|feroeză]]: ''Føroyar''[ˈføːɹjaɹ], [[Limba daneză|daneză]]: ''Færøerne'' [ˈfɛɐ̯ˌøːˀɐnə]) sunt un grup de insule în partea nordică a [[Oceanul Atlantic|Oceanului Atlantic]], între [[Scoția]], [[Norvegia]] și [[Islanda]]. Sunt o [[Autonomie (politică)|regiune autonomă]] a Regatului [[Danemarca|Danemarcei]] din [[1948]] și, de-a lungul anilor, au preluat controlul asupra majorității problemelor de stat, exceptând relațiile externe, justiția, apărarea. Danemarca este cea care continuă să preia aceste responsabilități. O mică forță de poliție și de pază a coastei reprezintă singura forță militară organizată din Faroe.
Numele de Feroe este dat și unei regiuni maritime britanice. Au legături tradiționale puternice cu [[Islanda]], [[Shetland]], [[Insulele Orkney]], [[Insulele Hebride Exterioare]] și [[Groenlanda]]. Arhipelagul a fost despărțit de [[Norvegia]] în [[1815]]. Insulele au propriii reprezentanți în cadrul [[Consiliul Nordic|Consiliului Nordic]].
== Etimologie ==
Cel puțin trei ipoteze circulă în privința originii numelui. Cea mai plauzibilă este că acesta ar însemna "Insulele Oilor", așa cum sugerează denumirea în daneză a zonei - ''Færøerne'', provenind din vechiul cuvânt norvegian ''fær'' (oaie) și din ''øerne'' - plural articulat al cuvântului danez ''ø'' (insulă). De altfel, toponimul în limba locală, ''Føroyar'', include cuvântul ''oyar'', care înseamnă insulă.
A doua ipoteză este că numele ar semnifica "Insula îndepărtată" pornind de la germanicul ''Far-Før-Fær''.
În fine, ''fær'' ar putea avea o rădăcină celtică, din care a derivat și cuvântul irlandez ''fearann'' (pământ).
== Istorie ==
Istoria timpurie a Insulelor Feroe este foarte clară. Conform [[Færeyinga Saga]], emigranții care au părăsit [[Norvegia]] pentru a scăpa de tirania lui [[Harald I al Norvegiei]], au sosit pe insule în jurul începutului [[secolul IX|secolului IX]]. În [[secolul XI]], [[Sigmundur Brestirson|Sigmund]], a cărui familie înflorise în insulele sudice, dar care fusese aproape exterminată de invadatorii din insulele nordice, a fost trimis din Norvegia, de unde scăpase, să pună insulele sub puterea lui [[Olaf I of Norway|Olaf Tryggvason]], regele Norvegiei. El a introdus [[creștinism]]ul și, deși a fost ucis ulterior, supremația norvegiană s-a menținut. Controlul norvegian asupra insulelor a continuat până în [[1380]], când Norvegia a intrat într-o uniune cu [[Danemarca]], care, gradat, a evoluat într-o dublă monarhie Danemarca–Norvegia. Reforma a atins Insulele Feroe în [[1538]]. Când Norvegia a fost despărțită de Danemarca prin [[Tratatul de la Kiel]] în [[1814]], Danemarca a reținut posesia Insulelor Feroe.
Monopolul comercial peste Insulele Feroe a fost abolit în [[1856]]. De atunci, țara s-a dezvoltat înspre o națiune de pescari moderni, cu propria sa flotă. Trezirea națională din [[1888]] s-a bazat întâi pe lupta pentru [[limba feroeză]], dar după [[1906]] a avut o orientare mai mult politică, după fondarea partidelor politice ale Insulelor Feroe.
Pe [[12 aprilie]] [[1940]], Insulele Feroe au fost ocupate de trupele [[Regatul Unit|britanice]], după invazia Danemarcei de către [[Germania Nazistă]]. Această acțiune a fost luată pentru a preveni o posibilă ocupare germană a insulelor, care ar fi avut consecințe foarte grave în cursul [[Bătălia Atlanticului|Bătăliei Atlanticului]]. În [[1942]]–[[1943|43]], inginerii regali britanici au construit singurul aeroport din Insulele Feroe, [[Aeroportul Vagar]]. Controlul asupra insulelor a fost înapoiat Danemarcei după război, dar în [[1948]] a fost
== Populație ==
Majoritatea populației este de origine scandinavă.
[[Limba feroeză|Feroeza]] este vorbită în toată țara și majoritatea persoanelor vorbesc și [[Limba daneză|daneza]].
Line 62 ⟶ 72:
=== Demografie ===
Primii locuitori ai Insulelor Feroe, călugării irlandezi, trăiau sub formă de mici grupuri de pustnici, deci un număr considerabil de locuitori a provenit din achiziția de pământ de la vikingi, care singuri erau în jur de 4000 de persoane stabilite aici și până în [[secolul XVIII]] populația nu a depășit pragul de 5000 de locuitori. În jurul anilor [[1349]]/[[1350|50]] au murit circa jumătate din populație din cauza ciumei. Un alt val de imigranți scandinavieni ar putea să refacă dispariția gradată a populației. Doar cu urgentarea deschiderii pescăriei (și odată cu ea a independenței agriculturii dificile) și progresul în sănătatea publică s-a putut observa o creștere rapidă a populației. De la sfârșitul secolului XVIII, pe parcursul a 200 de ani, populația s-a înzecit. La începutului [[anii 1990|anilor 1990]] s-a ajuns din nou la o emigrare în masă, dar în anii următori s-a revenit la o migrație normală.
[[Fișier:Kvivik-1900.JPG|thumb|310px|
[[Fișier:Beinisvord, westcoast of suduroy, faroe islands.JPG|thumb|right|310px|În timp ce coastele din vest ale arhipelagului sunt deseori abrupte
{| border="1" cellspacing="0"
! style="background:#efefef;" | An
! style="background:#efefef;" | Număr de locuitori
|-
| [[1327]] || align="right" |
|-
| [[1350]] || align="right" |
|-
| [[1769]] || align="right" | 4.773
Line 90 ⟶ 100:
| [[1900]] || align="right" | 15.230
|-
| [[1911]] || align="right" |
|-
| [[1925]] || align="right" | 22.835
Line 96 ⟶ 106:
| [[1950]] || align="right" | 31.781
|-
| [[1970]] || align="right" |
|-
| [[1975]] || align="right" | 40.441
Line 102 ⟶ 112:
| [[1985]] || align="right" | 45.749
|-
|
|-
|
|-
| [[
|-
| [[
|-
| [[
|}
== Geografie ==
[[Fișier:Litla-dimun-photo.jpg|thumb|left|Insula nelocuită [[Lítla Dímun]]]]
Insulele Feroe sunt de fapt un grup format din 18 insule, pe coasta [[Europa|Europei]] de nord, între [[Marea Norvegiei]] și nordul [[Oceanul Atlantic|Oceanului Atlantic]], cam la jumătatea distanței dintre [[Islanda]] și [[Norvegia]]. Coordonatele sale sunt {{coor dm|62|
{| align=right
|[[Fișier:Faroes030417-nasa(2).jpg|thumb|Insulele Feroe văzute de un satelit al NASA]]
Line 134 ⟶ 132:
|}
Insulele Feroe au de la Enniberg, în nord, până în Akraberg, în sud, 113
Nici un punct din Insulele Feroe nu se află la o depărtare mai mare de 5
=== Regiuni ===
Insulele Feroe sunt divizate în 34 de municipalități. Acestea sunt împărțite pe șase regiuni geografice. Ele sunt identice cu așa-numitele ''sýslur''-i, dar care nu reprezintă corpuri politice, fiind marcate astăzi doar de circumscripțiile de poliție, fiecare din ele condusă de un [[Sýslumaður]] drept comandant.
# '''Norðoya sýsla:''' Peisajul cel mai dispersat și majoritatea celor mai înalți munți se regăsesc pe cele șase insule nordice din nord-estul arhipelagului. Ele sunt: [[Kalsoy]], [[Kunoy]], [[Borðoy]], [[Viðoy]], [[Svínoy]] și [[Fugloy]], complet în estul Insulelor Feroe. Metropola insulelor nordice [[Klaksvík]] din Borðoy este al doilea oraș ca mărime și cel mai important oraș din industria pescuitului. [[Viðareiði]] din Viðoy este cel mai nordic oraș, aflat în mijlocul unui peisaj unic.
# '''Eysturoyar sýsla:''' ''La vestul'' insulelor din nord se află [[Eysturoy]], a doua insulă ca mărime a arhipelagului. Împreună cu Streymoy formează centrul Insulelor Feroe. Co-urbanismul din [[Runavík]] este cea mai mare așezare urbană, urmată de [[Fuglafjørður]]. Pentru atracțiile sale turistice cele mai
# '''Streymoyar sýsla:''' Cea mai mare insulă, [[Streymoy]], este cea care are numărul de locuitori cel mai mare, și cuprinde capitala [[Tórshavn]] ca centru administrativ și cultural și cel mai important port maritim din țară. Orașul [[Vestmanna]] de pe coasta de vest a insulei este faimos pentru impozantele stânci (Vestmannabjørgini) din partea sa nordică. [[Saksun]] și [[Tjørnuvík]] din nord sunt puncte de atracție, ca și [[Kirkjubøur]] din sud. Tot aparținând acestei regiuni sunt și insulele [[Nólsoy]] din est și [[Hestur]] și [[Koltur]] din vest.
# '''Vága sýsla:''' ''La vest'' de Streymoy se găsește insula [[Vágar]], pe care se află singurul aeroport, iar în largul din vest, pe insula [[Mykines]], se află paradisul păsărilor.
# '''Sandoyar sýsla:''' ''La sud'' de Streymoy se află [[Sandoy]], care și-a primit numele de la plajele extrem de rare în această parte. Această regiune numără și cele mai mici insule [[Skúvoy]] și [[Groß-Dimun]].
# '''Suðuroyar sýsla:''' [[Suðuroy]] este cea de-a treia insulă ca mărime a arhipelagului și, totodată, cea mai sudică parte a țării. Aici se află și zona geografică [[Lítla Dímun]]. Orașele [[Tvøroyri]] și [[Vágur]]
=== Geologie ===
Line 155 ⟶ 153:
Clima în Insulele Feroe este de tip oceanic, umedă și extrem de schimbătoare, cu veri răcoroase și ierni blânde. Asta înseamnă că, într-o singură zi, se poate observa un soare strălucitor, urmat de o [[ceață]] densă, această combinație putând arăta diferit în diverse puncte ale arhipelagului.
Cauzate de locația în calea Curentului Atlanticului de Nord, în Insulele Feroe sunt întâlnite temperaturi blânde comparativ cu latitudinea la care se află. Temperaturile medii din timpul verii și timpul iernii sunt de 11 °C, respectiv de 3 °C. Porturile sunt lipsite de gheață tot timpul anului, iar zăpada ocazională, care cade în zonele locuite, în timpul iernii, se topește foarte repede, imediat ce se
Aerul este de cele mai multe ori curat și deseori bate un [[vânt]] rece (mai ales în sud-vest). Adaptabilitatea la ploaie și furtună trebuie să fie crescută, pentru că există totuși zile care sunt complet stricate de aceste două fenomene.
Line 166 ⟶ 164:
== Vegetație ==
[[Fișier:Solja.jpg|thumb|left|Floarea oficială a Insulelor Feroe încă nu este determinată. Neoficial, se spune că ar fi Sólja (nume autohton pentru bulbuc de baltă - ''[[Caltha palustris]]'')]]
[[Fișier:Faroe stamp 046 mountain flowers (alchimella faeroensis).jpg|thumb|Timbru feroez cu
Pe Insulele Feroe există sute de specii de plante sălbatice
Se presupune că numai câteva plante arctice de pe vârfurile cele mai înalte au supraviețuit erei glaciare. Pe scurt, recolonizarea Insulelor Feroe s-a făcut cu plante aduse din [[Scoția]] și [[Norvegia]].
Line 191 ⟶ 189:
|}
Din cauza izolării insulei (cea mai apropiată coastă este la
Insulele Feroe și-au dat numele și speciei de melc croissant feroez (''[[Polycera faeroensis]]'' - [[limba feroeză|feroeză]]: ''Bertákna'').
[[Fișier:Portrait of fratercula arctica in the faroe islands.jpg|thumb|
Lumea feroeză a păsărilor este bine cunoscută datorită numeroaselor specii, printre care și pufinul. Pasărea națională a Insulelor Feroe este scoicarul (''[[Haematopus ostralegus]]'' - [[limba feroeză|feroeză]]: ''Tjaldur''), care pleacă spre [[Marea Britanie]] în septembrie, pentru iernat, și se întoarce pe [[12 martie]], dată la care se celebrează Grækarismessa (zi în care este sărbătorit papa Gregorie cel Mare), sărbătoare națională importantă.
Tot în Feroe, mai precis pe insula Nolsoy, se găsește cea mai mare colonie din lume de petrel de furtună european (''[[Hydrobates pelagicus]]''), o păsare nocturnă migratoare. Numărul de păsări marcate atinge 30 000 de exemplare.
Primii oameni care au venit aici au adus cu ei și animalele domestice, precum oile, vacile, caii, câinii și pisicile. Au eliberat și pești de apă dulce, ca păstrăvii și somonii, în lacuri. Acum există o creștere semnificativă în numărul iepurilor sălbatici, a șoarecilor și șobolanilor, aceștia din urmă aduși de diversele vapoare, în special de cele rusești. De curând au fost găsite și câteva exemplare de lilieci.
De asemenea, nu există nici insecte deosebite: de exemplu, feroezii sunt scutiți de înțepăturile țânțarilor. Dominantă este molia ''[[Hepialus humuli]]'', care, din [[2004]], este reprezentată pe bancnota de 200 de coroane feroeze. Mai nouă pe insule, începând cu sfârșitul [[anii 1990|anilor 1990]], este viespea. Se presupune că viespile au ajuns aici prin intermediul vapoarelor europene, pe când acestea transportau lemn pentru construcții. Se spune că locuitorii neexperimentați au dezvoltat o frică generală față de ele. Același fenomen a avut loc și în [[Islanda]] în același timp.
== Politică ==
[[Fișier:Tinganes, Tórshavn 2004.1.jpg|thumb|left|[[Tinganes]] în [[Tórshavn]], sediul guvernului]]
Insulele sunt împărțite administrativ în 34 de municipalități cu aproximativ 120 de orașe și sate.
Line 216 ⟶ 214:
=== Insulele Feroe și Danemarca ===
La sfârșitul [[Al doilea război mondial|celui de-al doilea Război Mondial]] o parte a populației a favorizat independența față de [[Danemarca]], iar pe [[14 septembrie]] [[1946]] s-a ținut un vot public pe problema [[secesiune|secesiunii]]. Nu a fost considerat un referendum, deoarece parlamentul nu era obligat să urmeze decizia votului. Aceasta a fost prima dată când feroezii au fost întrebați dacă favorizau independența sau dacă voiau să continue ca parte a regatului danez. Rezultatul votului a arătat că există o mică majoritate în favoarea secesiunii, dar înainte ca decizia să fie implementată, coaliția din parlament a căzut, iar la alegerile parlamentare de după câteva luni, partidele politice care susțineau rămânearea în regatul danez a crescut ca număr de voturi și a format o coaliție. Bazându-se pe această creștere, ele au decis să nu aleagă secesiunea. În loc, s-a făcut un compromis și [[Folketing]] a promulgat o lege care a intrat în vigoare în [[1948]]. Starea Insulelor Feroe de amt danez a luat sfârșit, în schimb oferindu-si-le un grad înalt de auto-guvernare, susținut de un ajutor financiar anual substanțial din partea [[Danemarca|Danemarcei]].
Line 223 ⟶ 221:
=== Insulele Feroe și UE ===
Insulele Feroe nu fac parte din [[Uniunea Europeană|UE]], așa cum este afirmat explicit în ambele [[Tratatul de la Roma|tratate de la Roma]]. Mai mult, un protocol al tratatului de aderare al Danemarcei la UE stipulează că naționalii danezi care locuiesc în Insulele Feroe nu sunt considerați naționali danezi în cadrul tratatelor.
== Economie ==
Line 235 ⟶ 233:
Aproximativ 80% din populație din insule este conectată prin tunele suboceanice și poduri care leagă cele trei mari insule de cele trei relativ mari insule din nord-est, în timp ce cele două mari insule din sud sunt legate de zona principală prin feriboturi noi și rapide. Există o rețea de drumuri și tunele moderne care duc în fiecare sat din insule, excepție făcând cele șapte mici insule, care au câte un sat fiecare.
Linile maritime Smyril Line asigură conexiunea cu Danemarca și Islanda,
== Cultură ==
În realitate, fraza "Insulele Feroe" este un [[pleonasm]], deoarece sufixele ''øerne'' și ''oyar'' înseamnă "insule" în daneză, respectiv feroeză. Insulele Feroe au o cultură oarecum proprie, dar are și elemente comune cu [[Norvegia]], [[Islanda]] și [[Danemarca]].
[[Limba feroeză]], vorbită de [[feroezi]], este foarte similară cu [[Limba islandeză|islandeza]].
=== Societatea Științifică Feroeză ===
Line 247 ⟶ 245:
=== Mâncăruri tradiționale ===
Mâncarea tradițională feroeză se bazează în principal pe carne, sos brun și [[cartof]]i și, în general, se folosesc puține legume proaspete. Carnea de oaie este baza a majorității felurilor de mâncare, una dintre gustările cele mai populare fiind ''skerpikjøt'', carne de oaie fezandată, uscată de vânt. Adăpostul de uscare, ''hjallur'', este o trăsătură comună în majoritatea caselor feroeze. Alte mâncăruri tradiționale sunt ''ræstkjøt'' (carne fezandată de oaie), ''ræstur fiskur'' (pește fezandat), "havhestur" (specie de pescăruș). După sângerosul [[grindadráp]] (vânătoarea de balene), o specialitate este ''grind og spik'', balenă și grăsime. Peștele proaspăt apare deseori în dieta locală, alături de păsările de mare, precum [[Pufin|papagalul artic]] și ouăle lor.
=== Insulele Feroe în cultura populară ===
Line 255 ⟶ 253:
== Legături externe ==
{{commons|Faroe Islands}}
* [http://www.flb.fo/ National Library of the Faroe Islands] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080915084806/http://www.flb.fo/ |date=2008-09-15 }}
* [http://faroeislands.dk/ Faroeislands.dk] - Pagină privată care conține toate satele din Insulele Feroe
* [http://www.cia.gov/cia/publications/factbook/geos/fo.html Insulele Feroe] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20050515084913/http://www.cia.gov/cia/publications/factbook/geos/fo.html |date=2005-05-15 }} - ''[[CIA World Factbook]] 2003''
* [http://www.faroeislandssc.org/ Cercul de Studiu al Insulelor Feroe (UK)]
* [http://www.faroenature.net/ FaroeNature.net] - Forum și galerie despre subiecte legate de natură
* [http://www.uf.fo/?slag=english Faroese News in English] - Rețeaua de Radio Națională
* [http://www.tinganes.fo/Default.asp?I=1 Biroul Primului Ministru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20050501143217/http://www.tinganes.fo/Default.asp?I=1 |date=2005-05-01 }} - Sit oficial
* [http://www.setur.fo/ Universitatea Insulelor Feroe] - Sit oficial
* [http://www.stamps.fo Postverk Føroya] - Poșta Insulelor Feroe
* [http://www.visit-faroeislands.com/ Visit Faroe Islands] - Sit turistic oficial
* [http://heima.olivant.fo/%7Eanfinn/ heima.olivant.fo/~anfinn] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060213183632/http://heima.olivant.fo/%7eanfinn/ |date=2006-02-13 }} - Sit privat cu peste 100 de fotografii din aer cu Insulele Feroe
* [http://www.faroearts.com faroearts] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20001206213100/http://www.faroearts.com/ |date=2000-12-06 }} - Arată și vinde opere ale ariștilor feroezi
* [http://www.bryggenart.com Bryggenart] - Artă din Atlanticul de Nord
* [http://www.gudrunoggudrun.com GudrunogGudrun] - Îmbrăcăminte a designerilor feroezi
* [http://www.krea.fo/toeting/ Toeting] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060403233657/http://www.krea.fo/toeting/ |date=2006-04-03 }} - Îmbrăcăminte de lână Tøting din 1962
* [http://www.nlh.fo NLH] - Casa Nordică Feroeză
* [http://www.gfestival.com Gfestival]- Situl oficial al festivalului anual G! Festival!
* [http://www.summarfestivalur.fo Summarfestivalur] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20050930184811/http://www.summarfestivalur.fo/ |date=2005-09-30 }}- Situl oficial al festivalului de vară Summerfestival
* [http://www.tutl.com Tutl] - Compania de Înregistrări Specialist Feroeze
* [http://www.descopera.ro/travelling/3110444-insulele-feroe-perla-coroanei-daneze Insulele Feroe – perla coroanei daneze], 1 septembrie 2008, Georgiana Fefea, ''Descoperă''
{{Insule ale Insulelor Feroe}}
Line 281 ⟶ 280:
{{Europa}}
{{Control de autoritate}}
[[Categorie:Insulele Feroe| ]]
[[Categorie:State insulare|Feroe]]
[[Categorie:Teritorii dependente]]
|