Giurgiu
Giurgiu je mesto v Rumunsku, ktoré je administratívnym centrom rovnomennej župy.
Giurgiu | ||
mesto | ||
|
||
Štát | ||
---|---|---|
Župa | Giurgiu | |
Nadmorská výška | 25 m n. m. | |
Súradnice | 43°54′3″S 25°58′26″V / 43,90083°S 25,97389°V | |
Rozloha | 52,56 km² (5 256 ha) | |
Obyvateľstvo | 61 353 (2011) | |
Hustota | 1 167,29 obyv./km² | |
Primátor | Nicolae Barbu | |
Časové pásmo | SEČ (UTC+1) | |
- letný čas | SELČ (UTC+2) | |
PSČ | 080301 | |
Tel. predvoľba | (+40) 02 46 | |
EČV | GR | |
Poloha mesta v rámci Rumunska
| ||
Wikimedia Commons: Giurgiu | ||
Webová stránka: primaria-giurgiu.ro | ||
OpenStreetMap: mapa | ||
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | ||
Poloha a prírodné pomery
upraviťMesto sa nachádza na juhu župy, ktorá sa nachádza na juhu Rumunska. Rozkladá sa na močaristých nivách Dunaja, ktorým sa tiahne hranica medzi Rumunskom a Bulharskom. Na Dunaji sú v katastri mesta štyri ostrovy, tri bez väčšieho významu, štvrtý, najväčší s významným prístavom Smarda. Na druhom brehu Dunaja sa nachádza bulharské mesto Ruse. Obe mestá spája Most priateľstva Giurgiu-Ruse, jeden z dvoch mostov medzi Rumunskom a Bulharskom.
Ekonomika a doprava
upraviťOkrem vyššie spomenutého mostu je pre mesto z dopravného hľadiska významná železničná trať Bukurešť - Giurgiu, ktorá je prvou železničnou traťou otvorenou v Rumunsku. Giurgiu vyváža drevo, petrolej, soľ a pšenicu a dováža železo, uhlie a textílie. Významný pre mesto je Dunaj, veľkú časť príjmov predstavuje prístav na Smarde.
História
upraviťPrvé osídlenie mesta je dokázané z obdobia Dácijskej ríše, v prvom storočí pred naším letopočtom. Mesto ako také však bolo založené až niekedy v 14. storočí, a to ako prístav na Dunaji. Často oň boli vedené vojny, ako o významný strategický bod. Striedavo bolo súčasťou Osmanskej ríše a ostatných ríš na tomto území.
Demografia
upraviťVývoj počtu obyvateľov
- 1900 - 13977
- 1912 - 20629
- 1930 - 31016
- 1948 - 30197
- 1956 - 32613
- 1966 - 39199
- 1977 - 51544
- 1992 - 74191
- 2002 - 69587
- 2011 - 54655
Osobnosti
upraviť- Ioan A. Bassarabescu (1870–1952), spisovateľ
- Paraskev Stoyanov (1876–1940), bulharský fyzik a chirurg
- Tudor Vianu (1898–1964), literárny kritik
- Vasil Zlatarov (1869–1932), bulharský priekupník letectva
- Mihaela Mihai (1946), rumunská speváčka