Diskusia s redaktorom:Bronto: Rozdiel medzi revíziami
Riadok 217: | Riadok 217: | ||
:'''Ad 1:''' Tak tam ten preklad nebude, maximálne sa to dá na wikislovník. Ja na tom nebazírujem. K tej druhej poznámke: Neviem, kde tu boli písané anglické preklady pri slovenských reáliách. S tými japonskými názvami to už bolo [[Redaktor:Dr Labrador/Koncepty|objasňované]] dosť, aj externí odborníci to chápu. To, že by si si prial, nech je to inak, nie je naša vec. |
:'''Ad 1:''' Tak tam ten preklad nebude, maximálne sa to dá na wikislovník. Ja na tom nebazírujem. K tej druhej poznámke: Neviem, kde tu boli písané anglické preklady pri slovenských reáliách. S tými japonskými názvami to už bolo [[Redaktor:Dr Labrador/Koncepty|objasňované]] dosť, aj externí odborníci to chápu. To, že by si si prial, nech je to inak, nie je naša vec. |
||
:: a) Tu hore je vidno, ako na tom "nebazíruješ". Načo to potom do toho článku píšeš a zasypávaš mi diskusiu nezmyslami, keď na tom naraz "nebazíruješ"? b) Tvoja druhá veta nedáva nijaký zmysel. Bolo by vhodné naučiť sa odpovedať k veci a odpoveď vetami, ktoré sú aspoň ako tak zmysluplné. Skús si znova prečítať, o čom sme hore hovorili, inak ti pomôcť neviem. Ak nevieš, čo sú to reálie, rád ti vysvetlím, ako to bolo myslené. c) Všetko čo tá tvoja jedna externá JEDNA údajná "odborníčka" odpovedala je vecne chybné. Vyvrátil som to vetu po vete a vyvrátil by to aj školák základnej školy, keby si to trošku pozrel; žiadne protiargumenty nepadli, lebo ani nie sú technicky možné. Zopakujem stručne: Pani sfalšovala vedome či nevedome výsledky z googlu. Namiesto ňou udávaných 6000 výsledkov je tam výsledkov možno 10 (teda fakticky žiadne). To by ako doklad "odbornosti" tvojho zdroja stačilo samé o sebe. Ako keby to nestačilo, tak pani netuší (tak ako donedávna ty), aký je rozdiel medzi obchodným menom a značkou, matkou a dcérou a netuší, ako znie oficiálny názov tých ázijských podnikov. A to tušiť nemusí, lebo nie je právnička. Tým pádom je to to isté, ako keby žiadne vyjadrenie neprišlo, pretože je založené na samých chybných predpokladoch a v prípade toho googlu aj asi na klamstvách. Takže stále čakám na tie tvoje vecne správne argumenty...alebo na hlasovanie. |
|||
:'''Ad 2a, b:''' To „ang.“ pred prekladom neznamenalo Anglicko, ale angličtina. Skratka nebola chybná (ale zbytočná/potencionálne metúca a úradne nepoužívaná). To zdôvodnenie je ale nesprávne, pretože LLC nie je skratka v Anglicku, ale USA, a chybná môže byť akurát z hľadiska, že sa u nás nepoužíva. A „PLLC“ som k tomu nedával a ani nechcel dať. PLLC je skratka pre ''Professional Limited Liability Company'', čo je v podstate LLC pre licencované profesie ako lekári, právnici... (v štátoch USA, okrem Kalifornie). |
:'''Ad 2a, b:''' To „ang.“ pred prekladom neznamenalo Anglicko, ale angličtina. Skratka nebola chybná (ale zbytočná/potencionálne metúca a úradne nepoužívaná). To zdôvodnenie je ale nesprávne, pretože LLC nie je skratka v Anglicku, ale USA, a chybná môže byť akurát z hľadiska, že sa u nás nepoužíva. A „PLLC“ som k tomu nedával a ani nechcel dať. PLLC je skratka pre ''Professional Limited Liability Company'', čo je v podstate LLC pre licencované profesie ako lekári, právnici... (v štátoch USA, okrem Kalifornie). |
||
:: Prestaň tu písať otvorené nepravdy, aby si zakryl chyby, ktoré tu neustále vypisuješ. Neviem s kým si myslíš, že sa bavíš, ja ti na tieto neskutočné smiešne zavádzania nenaletím. Keby si si aspoň dal námahu a lepšie si tie zavádzania premyslel...Zopakujem FAKTY: 1. Uviedol si v zhrnutí, že PLLC je skratka "private limited-liability company", čo je totálny nezmysel (jednak taká právna forma neexistuje, a jednak tá, čo tam mala byť správne, nemá takú skratku). 2. a) Skús si láskavo naštudovať, aký je rozdiel medzi americkým a anglickým právom spoločností, lebo z tvojej reakcie je vidno, že ani '''napriek môjmu upozorneniu vyššie''', nemáš poňatia, čo píšeš. Stále splietaš americký a anglický systém a ešte sa aj o tom chceš hádať. b) Nie, ani po tvojom zúfalom pokuse sa z toho vykrútiť tak, že naraz hovoríš o americkej právnej forme, sa ti nepodarilo napísať správnu informáciu. Professional Limited Liability Company nie je to isté čo Limited Liability Company, je to len podtyp Limited Liability Company (čo už teraz paradoxne sám priznávaš a netreba byť ani génius, aby toto bolo každému jasné). Ty si to ale chcel napísať ako skratku k výrazu Limited Liability Company, nie k výrazu Professional Limited Liability Company. Takže o čom to tu rozprávaš?? c) Znova zopakujem (naozaj neviem, čo na tom je nejasné): Private limited(-liability) company má jedinú zákonom predpísanú skratku a tá znie "ltd." (alebo slovo "limited"). Žiadna iná skratka a teda ani PLLC nie je prípustná. Uviedol som ti paragraf, dúfam, že ho sem nemusím kopírovať. PLLC nie je skratka private limited (liablity) company a dokonca ani americkej Limited Liability Company, ale je to skratka jedného podtypu americkej Limited Liability Company. Čiže to, čo si pôvodne uviedol, bol nezmysel na n-tú, chybný názov právnej formy a chybná skratka a to tak pre anglickú, ako aj pre americkú právnu formu. A tento svoj edit si si hore pre seba dokonca klasifikoval ako niečo, čo by mal byť informačný prínos pre slovenského čitateľa. No comment. (To je ale smola, že ti tu na to niekto prišiel, že? Ostatní by ťa tu nechali tak pekne písať, čo len chceš, hlavne, že sa vydávaš za odborníka, to im stačí a už sú na kolenách.) |
|||
:'''Ad 2c-3:''' Jasné, že ''Private limitited liability company'' ako právna forma neexistuje v UK (to som nikde nepísal), je to termín, ktorý vzhľadom na súčasnú globalizáciu trhov používajú slovenské spoločnosti a úrady, keď to majú zahraničníkom objasniť. Taká je prax. |
:'''Ad 2c-3:''' Jasné, že ''Private limitited liability company'' ako právna forma neexistuje v UK (to som nikde nepísal), je to termín, ktorý vzhľadom na súčasnú globalizáciu trhov používajú slovenské spoločnosti a úrady, keď to majú zahraničníkom objasniť. Taká je prax. |
||
::To nie je pravda. Žiadna taká "prax" nie je. To je tvoj osobný výmysel. Ja s tým pracujem denne. Firmy si to prekladajú rôzne. A to, čo si uviedol je práve ten najhorší preklad, aký môže byť. |
|||
:'''Ad 4:''' Keď toto z tvojej strany bude pokračovať, tak ver tomu, že budem písať len na anglickú Wikipédiu. |
:'''Ad 4:''' Keď toto z tvojej strany bude pokračovať, tak ver tomu, že budem písať len na anglickú Wikipédiu. |
||
::Keď bude pokračovať to, čo by mali robiť podľa pravidiel wikipédie všetci (keby vedeli ako), teda opravovať tvoje chyby? "Zaujímavý" názor. A pozri sa na svoju reakciu, keď som ti opravil jeden výraz. Ja by som takto mohol pokračovať a rozoberať tvoje celé vety. To by som tu sedel pri tvojej neschopnosti priznať si, že proste píšeš chyby, do decembra. A áno z mojej strany by bolo vhodné, keby si písal tam, lebo tie články z oblasti práva sú tam strašné, takže ich už pár viet navyše to nepokazí. Ak budeš písať tu, tak žiaľ to nemá kto opravovať (ja na to čas nemám) a ostane to tu a čitateľa budeš zavádzať. |
|||
:'''Ad 5:''' Aj tak sa dá, ale lepšie by bolo urobiť všeobecný popis obmedzeného ručenia v obchodnom práve a tam to zhrnúť. Nech je to pokope a nech sa tam dá vložiť aj historický vývoj, ekonomický pohľad, napr. Rothbardova kritika atď. Tak ako som písal v druhom disk. príspevku. |
:'''Ad 5:''' Aj tak sa dá, ale lepšie by bolo urobiť všeobecný popis obmedzeného ručenia v obchodnom práve a tam to zhrnúť. Nech je to pokope a nech sa tam dá vložiť aj historický vývoj, ekonomický pohľad, napr. Rothbardova kritika atď. Tak ako som písal v druhom disk. príspevku. |
||
:: Tebe akosi unikol jeden neskutočne "zložitý" detail, a to ten, že spoločnosť s ručením obmedzeným nie je ani náhodou jediný typ spoločnosti, v ktorom je obmedzené ručenie; takže písať o obmedzenom ručení práve do tohto článku by bolo mierne povedané značne "odveci". Ale vzhľadom na tvoje vývody na tému obchodné meno atď. ma táto tvoje odpoveď vôbec neprekvapuje. Proste vidíš v názve spoločnosti slová "ručením obmedzeným", tak téma bude obmedzené ručenie. Tak isto ako si vtedy videl v termíne slová "obchodné" a "meno" tak si si to spojil s anglickým "trade name", hoci to je niečo iné. K tomuto spôsobu "uvažovania" by sa dalo všeličo napísať, ale nie je to možné, lebo by som bol zablokovaný. |
|||
:'''Ad 6:''' Láskavo sa prestaň hrať na právnika. To čo som (údajne) posplietal v predchádzajúcich diskusiách je len tvoj výklad. Napíš, kde je (v hlavnom mennom priestore, diskusie škoda riešiť) chyba a potom to môžu riešiť. Ten anglický preklad pri s. r. o. nie je chyba, ale nadbytočná informácia (keď už). --[[Redaktor:Dr Labrador|Dr Labrador]] ([[Diskusia s redaktorom:Dr Labrador|diskusia]]) 19:07, 14. apríl 2014 (UTC) |
:'''Ad 6:''' Láskavo sa prestaň hrať na právnika. To čo som (údajne) posplietal v predchádzajúcich diskusiách je len tvoj výklad. Napíš, kde je (v hlavnom mennom priestore, diskusie škoda riešiť) chyba a potom to môžu riešiť. Ten anglický preklad pri s. r. o. nie je chyba, ale nadbytočná informácia (keď už). --[[Redaktor:Dr Labrador|Dr Labrador]] ([[Diskusia s redaktorom:Dr Labrador|diskusia]]) 19:07, 14. apríl 2014 (UTC) |
||
:: Tá prvá veta sa týka teba (už som ti ju raz napísal, to teraz mieniš opakovať, čo druhí napísali na tvoju adresu? Veľmi to pripomína jedného iného redaktora odtiaľto). Vidno to v každej jednej vete, čo píšeš. Neovládaš ani úplné základy a napriek tomu tu píšeš a píšeš. Neskutočné. A láskavo prestaň vypisovať nezmysly a potom sa z nich vykrúcať štýlom, že ty na nich nebazíruješ, že je to vlastne jedno a podobné detinské výhovorky ako tu hore. |
|||
::Dodatok: A ako je to teda s tým tvojim nickom, nejako sa vyhýbaš odpovedi na otázku, či si sokcpuppet (už sa to pýtam asi štvrtýkrát). |
|||
[[Redaktor:Bronto|Bronto]] ([[Diskusia s redaktorom:Bronto|diskusia]]) 21:54, 15. apríl 2014 (UTC) |
Verzia z 21:54, 15. apríl 2014
Tento redaktor od novembra 2013 zníži svoju aktivitu na absolútne minimum, preto väčšinou nebude ani odpovedať na otázky.
Bronto, pokiaľ možno, zredukuj tie úpravy, máš tam šablónu, nikto Ti tam nepolezie.--Pe3kZA (diskusia) 19:14, 7. február 2014 (UTC)
- Tabuľky si musím zobraziť na wiki, inde to nejde. Bronto (diskusia) 19:30, 7. február 2014 (UTC)
- A pri náhľade (bez ukladania) sa snáď nezobrazia? --Teslaton (diskusia) 20:02, 7. február 2014 (UTC)
- Skús si niekedy niečo otravné (ako opisovanie čísiel) robiť pol dňa a potom sa ti to náhodou celé zmaže, aby si získal predstavu, aký je to pocit. Bronto (diskusia) 04:18, 8. február 2014 (UTC)
- Zvyknem to pri veciach čo sú na dlhšie riešiť tak, že mám otvorený textový editor a buď robím rovno tam (a wiki používam len na náhľad), alebo keď editujem priamo na wiki, hádžem do editoru občas kópiu textu a ukladám si to lokálne. --Teslaton (diskusia) 11:31, 8. február 2014 (UTC)
- Skús si niekedy niečo otravné (ako opisovanie čísiel) robiť pol dňa a potom sa ti to náhodou celé zmaže, aby si získal predstavu, aký je to pocit. Bronto (diskusia) 04:18, 8. február 2014 (UTC)
- A pri náhľade (bez ukladania) sa snáď nezobrazia? --Teslaton (diskusia) 20:02, 7. február 2014 (UTC)
Wikidata integrita pri presunoch
Nazdar Bronto. Neviem či vieš, ale keďže nemáš globálny účet, treba po presunoch ako Kruhy v obilí → Kruh v obilí opraviť integritu iw. manuálne (stačí editnúť položku pri starom názve cez Upraviť odkazy a na Wikiúdajoch uviesť nový tvar pre sk). Nový tvar inak po presune zostane bez iw. Viď Wikipédia:Wikiúdaje#Premenovanie článku. --Teslaton (diskusia) 06:22, 11. február 2014 (UTC)
Mne sa zdalo posledné týždne, že už sa mi to presúva samé, ale ak je to takto, tak to budem musieť zas robiť ručne. Bronto (diskusia) 11:56, 11. február 2014 (UTC)
Prechyľovanie
Ahoj Bronto, navrhol som pozmeňovací návrh k diskutovanému pravidlu o prechyľovaní. Keďže ťa pokladám za významnú autoritu v jazykovej oblasti, chcem ťa požiadať o názor, konštruktívnu diskusiu, príp. hlas za/proti. Ide mi o dosiahnutie konsenzu, ktorý by bol prijateľný pre obe strany a pomohol by k rozvoju našej spoločnej wikipédie. Aby sme mali jasné pravidlá a mohli nerušene pracovať. Otvorene poviem, že nie som zástanca neprechyľovania, dnešný stav ohľadne prechyľovania (striktne podľa PSP) mi vyhovoval. Ale objavujú sa tu čoraz nebezpečnejšie „revolučné“ návrhy, ktoré „objavujú Ameriku“, preto som sa rozhodol skúsiť to nejako usmerniť. Chcem sa dohodnúť, aby sa prechyľovanie nemuselo riešiť v diskusii každého článku o nejakej umelkyni. Ďakujem.--JanoB (diskusia) 18:58, 12. február 2014 (UTC)
- Tak toto, o čom hlasujeme, nie je ani tak jazyková záležitosť, ako skôr záležitosť ochoty podriadiť sa nejakým pravidlám a odborníkom atď. a (ne)schopnosti istých redaktorov prakticky si predstaviť, aké to je keď tu treba riešiť všetky články o umelkyniach, nielen pár vybraných... Naše súčasné riešenie malo veľkú výhodu, že nebolo subjektívne a dali sa teda bez problémov za chodu presúvať články podľa toho či išlo o umelecké meno alebo nie. Ak by bolo nejaké objektívne kritérium "známosti" umelkyne, tak mne osobne je naozaj jedno, či budem odstraňovať -ová z článkov podľa kritéria, že je to umelecké meno, alebo či podľa kritéria že je to známa osobnosť. Len problém je v tom, že na to druhé žiadne objektívne kritériá nemáme. Bronto (diskusia) 02:38, 14. február 2014 (UTC)
Blok
Ahoj Bronto. V diskusii si opätovne použil urážlivý spôsob vyjadrovania.--Jetam2 (diskusia) 00:30, 15. február 2014 (UTC)
Názvy obcí v cudzích jazykoch
Zdravím. K úprave stránky Dunajská Lužná. Nie je mi celkom jasné, čo rozumiete pod výrazom "oficiálny názov" v maďarčine a nemčine? Podľa môjho názoru sú "oficiálne názvy" v menšinových jazykoch iba tie, ktoré sú uvedené vo vládnej vyhláške o dvojjazyčných obciach (link: http://www.rokovania.sk/File.aspx/ViewDocumentHtml/Mater-Dokum-140994?prefixFile=m_), všetky ostatné názvy sú preto iba neoficiálne, respektíve historické alebo hovorové. Nemám však pocit, že tieto názvy by sme preto nemali uvedzať aj na Wikipédií, skôr treba popremýšľať, či od ich nejako graficky neoddeliť tie, ktoré sú "oficiálne", teda názvy dvojjazyčných obcí v menšinovom jazyku, trebárs okrem kurzívy napríklad hrubým písmom. Napríklad: Kvetoslavov (historicky slov. Úzor, maď. Úszor, nem. Austern). Druhý argument, ktorý ste použili je tiež možné ľahko vyvrátiť, a to "obec, ktorá vznikla umelo v roku 1974". Ktoré obce dávate do množiny "umelé obce"? Obce, ktoré vznikli po roku 1918? Po roku 1945? Čo trebárs taká Nová Dedinka, ktorá vznikla "umelo" v roku 1960 a napriek tomu sa k nej vytvoril aj maďarský názov, dokonca oficálny (Dunasápújfalu), podobne Bodzianske Lúky (rok 1997, Bogyarét), Dedina Mládeže (rok 1954, Ifjúságfalva), Podhorany (okres Nitra) (rok 1960, Menyhebédszalakusz) a desiatky ďalších. Preto nemám pocit, že Dunajská Lužná, je špeciálny prípad, kde treba uvádzať iba slovenský názov a hovorové názvy v menšinových jazykoch nie. Preto tieto názvy opätovne dopĺňam s tým, že pridávam informáciu, že ide o hovorové názvy. --Ivorsv (diskusia) 20:10, 25. február 2014 (UTC)
Buď uvediete zdroj na správnosť vami uvádzaných názvov a tým pádom bude všetko v poriadku, alebo ak ho nemáte, tak tam žiadne (kýmkoľvek vymyslené) názvy nebudú. (A netvárte sa, že nechápete rozdiel medzi názvom oficiálnym a názvom, ktorý používate vy a takpovediac vaša suseda.) Bronto (diskusia) 19:17, 25. február 2014 (UTC)
OK, doplnil som zdroje, dúfam, že už s tým nebude problém. Mimochodom, kde ste nadobudli pocit, že neviem rozlíšiť oficiálny a neoficiálny názov v cudzom jazyku. Ja nemám potrebu vymýšľať si nové názvy obcí, ide mi len o to, aby sa zachytili tie, ktoré jestvujú, hoci aj v hovorovej podobe. Napríklad žiadny slovenský Maďar dnes, ak ide Ružinovskej nemocnice nepovie, že ide do "Főrévi Korház", ale do "Ruzsinói Korház", napriek tomu, že ako maďarský názov pre Ružinov sa uvádza "Főrév", ktorý však historicky zodpovedá iba dnešnému Prievozu, nie súčasnému Ružinovu. Názov "Ruzsinó" ako moderný maďarský tvar pre Ružinov sa však oficiálne nikde neuvádza a práve to je ten rozpor, pre ktorý by bolo dobré aby Wikipédia uvádzala aj relevantné hovorové tvary názvov v cudzích jazykoch. --Ivorsv (diskusia) 21:19, 25. február 2014 (UTC)
- Pozri Žiadny vlastný výskum (prípadne Verifiability, not truth na en, tam je tá pointa sformulovaná ešte explicitnejšie). Aby to tu bolo možné uviesť, musí ten tvar najprv niekto zachytiť a uviesť v nejakom citovateľnom (spoľahlivom) zdroji. --Teslaton (diskusia) 20:31, 25. február 2014 (UTC)
- Tie podmienky ohľadom vlastného výskumu poznám, ale napriek tomu ďakujem za pripomenutie. Zaujíma ma však jedna vec, na ktorú mi redaktor Bronto neodpovedal, a to či je prípustné oficiálne úradné názvy dvojjazyčných obcí v menšinovom jazyku zvýrazniť hrubou kurzívou pre odlíšenie od tých neoficiálnych, prípadne historických. Skôr, než sa do toho pustím, rád by som poznal váš názor (alebo toho, kto sa tomu venuje) na to, aby som predišiel ďalšiemu konfliktu. --Ivorsv (diskusia) 21:53, 25. február 2014 (UTC)
- Odkazy som uvádzal kvôli tejto vete: "ide mi len o to, aby sa zachytili tie, ktoré jestvujú, hoci aj v hovorovej podobe", pretože to už sa k vlastnému výskumu trochu začínalo schyľovať... :) K tej tučnej kurzíve (zrejme ale len v prípade tých obcí, ktorých sa týkajú dvojjazyčné názvy v zmysle zákona) sa neviem kompetentne vyjadriť, podľa mňa ale stačí obyčajná kurzíva. Pre porovnanie (nie je to samozrejme podstatné pre tunajší stav), na huwiki tiež uvádzajú oficiálny slovenský názov len obyčajnou kurzívou v zátvorke, napr. hu:Ifjúságfalva. --Teslaton (diskusia) 21:16, 25. február 2014 (UTC)
- V každom prípade to ale veľmi nevyzerá, že by si s tou prerábkou na tučnú kurzívu čakal na niekoho názor... [1] --Teslaton (diskusia) 21:38, 25. február 2014 (UTC)
- Aha, to sa ospravedlňujem, už som ani nečakal, že sa mi niekto k tomu vyjadrí. Najprv som pokusne nahodil nejaké tri obce a keď sa viac, než desať minút nikto nehlásil, tak som nahodil podľa vyhlášky o dvojjazyčnosti celý okres Senec a jednu rusínsku dedinu. Asi som moc nedočkavý... :D Hlavne som si ale spomenul, že už pred časom som použil v podobnom prípade šikmú kurzívu pri meste Čistejov a zatiaľ s tým nebol problém. Čo sa týka maďarskej Wikipédie ako vzoru pre písanie menšinových a inojazyčných názvov, tým by som sa skutočne neriadil. Napríklad pri množstve rumunských obcí v Sedmohradsku chýba na maďarskej Wikipédií úplne rumunský názov. Aj pri slovenských obciach som napríklad asi polovicu slovenských názvov v infoboxoch nahadzoval až ja. --Ivorsv (diskusia) 23:00, 25. február 2014 (UTC)
pieskovisko
Ahoj Bronto. Chcem ťa poprosiť, aby si používal pieskovisko, ak hodláš robiť viacej menších úprav v článku. Opakovaným drobným opravovaním a ukladaním článku totiž vytváraš veľké množstvo verzií, ktoré zaťažujú servery Wikipédie a zneprehľadňujú nám kontrolu posledných úprav. Desiatky úprav za necelých 24h je naozaj priveľa. Ako dlhoročný redaktor by si túto funkciu a dôvod jej používania mal poznať. Pekný deň prajem. --Magy357✉ 07:18, 27. február 2014 (UTC)
Názvy hesiel Canon, Hitachi, Sony Corp.
Ahoj, nesprávne si revertoval premiestnenie hesiel o spoločnostiach sídliacich v Japonsku (Canon, Hitachi, Sony Corp.). Názov hesla právnickej osoby sa vždy odvíja od jej oficiálneho obchodného mena, ktoré používa medzinárodne (napr. na akciových burzách), príp. v Európe alebo na Slovensku. Za oficiálne obchodné meno PO nemožno považovať transkripciu/transliteráciu z jej japonského názvu. Ďakujem za pochopenie. --Dr Labrador (diskusia) 14:45, 4. marec 2014 (UTC)
Ak niekto nesprávne presunul, bol si to ty. Čo sa týka argumentu s burzou: tak tokijská uvádza
- キヤノン (Kijanon) (č. 77510)
- 日立製作所 (Hitači seisakušo) (č. 65010)
- ソニー (Soní) (č. 67580)
Priame odkazy nejdú, tak som vložil japonské názvy, transkripcie a číslený kód. Vasiľ (diskusia) 16:01, 4. marec 2014 (UTC)
- Pri všetkej úcte, v oblasti obchodného práva sa pohybujem už roky a nepresúval som tie názvy len na základe nejakej domnienky, ale podľa legislatívy a všeobecnej praxe v tejto oblasti. Zopakujem, že transkripcia ani transliterácia oficiálneho názvu v japončine nie je oficiálne obchodné meno pod akým právnická osoba vystupuje. Žiaden obchodný register neeviduje Kijanon, Hitači seisakušo ani Soní, dokonca ani samotné spoločnosti tento prepis neuvádzajú. Register japonského ministerstva financií, obchodu a priemyslu eviduje tieto spoločnosti pod japonským názvom a v japonskom písme, teda ako キヤノン株式会社, 株式会社日立製作所 a ソニー株式会社.
- TSE primárne používa japončinu, takže je jasné, že názvy budú v japončine. Riešením ale nie je si ich prepísať, ale pozrieť do prekladovej verzie registra TSE, tu (vpravo Company Search, teda: Canon Inc., Sony Corporation, Hitachi Ltd.). Žiadne prepisy nemajú ani právnu váhu, nikde sa neuvádzajú a nanajvýš sa môžu ako dodatočné (lingivstické) informácie napísať v úvode hesla pomocou šablóny v jazyku alebo tak, ako som to nechal. --Dr Labrador (diskusia) 17:00, 4. marec 2014 (UTC)
- Nepíšete pravdu. V obchodnom práve sa nevyznáte, lebo toto, čo tu preberáme, sú úplné základy a píšete to všetko zle. Nielenže to, čo píšete nie je "podľa legislatívy", ale je to presne v rozpore s ňou. Žiadna "legislatíva" netvrdí, že sa má názov zahraničného podniku uvádzať v podobe, v akej nie je zaregistrovaný v úradnom jazyku domovskej krajiny. To si pletiete s obchodnou značkou a so skupinou podnikov (ak v tomto prípade vôbec existuje). Je to presne naopak, podľa správnosti sa má podnik vždy uvádzať v tej podobe, v akej je zapísaný v obchodnom registri domácej krajiny, lebo to je jeho jediné pravé obchodné meno. SONY nie je žiadne "oficiálne obchodné meno celosvetovo", je to japonský podnik zapísaný v Japonsku pod názvom Soní a nezapísaný na Slovensku (pomocne vystupuje v krajinách s latinkou pod názvom SONY, ale v skutočnosti sa oficiálne volá Soní, ako vidno na jeho JAPONSKÝCH stránkach). Dcéry registrované mimo Japonska (napríklad na Slovensku) sú podniky (právnické osoby) z právneho hľadiska úplne samostatné a odlišné od japonskej matky a majú v našom prípade dokonca aj explicitne výrazne odlišné obchodné mená (je tam vždy ešte nejaký dodatok za slovom Sony). A ad "prepis nemá právnu váhu" - spýtajte sa úradných prekladateľov z jazykov nepoužívajúcich latinku, ako tie ich prepisy vlastných mien vraj "nemajú právnu váhu" (ešte čo tu nechcete tvrdiť??) a skúste si aspoň trošku uvedomiť, že slovo Sony je takisto prepis, lenže do angličtiny (ani ten teda "nemá právnu váhu"? - zaujímavé...). Bronto (diskusia) 23:40, 4. marec 2014 (UTC)
- kde to beres, clovece, ze "sa oficiálne volá Soní"??? nebo dokonce "Soní kabušiki gaiša"?? Oficialne je to bud napsano v japonstine , coz se pro vysvetleni lidem neznalych jejich pisma muze popsat tim fonetickym prepisem, nebo-a to spis, jako SONY pro cely svet. Bez ohledu na to, jestli je to portugalsko, ukrajina nebo naka bananova republika v africe. Uz vidim, jak se na me divaji lide, kdybych jim rekl, ze mam fotak od "Kijanon kabušiki gaiša". Bud bych byl za idiota, nebo za saska. Schvalne si to zkus, mozna pak pochopis nesmyslnost tohohle nazvu. S uctou, MirosZz.
- Ľahká odpoveď: Soní je slovo v japončine zapísané slovenskou latinkou (namiesto znakov japonského písma). Nie je to slovenské slovo. Je to teda oficiálny názov daného podniku bez akejkoľvek úpravy. Sony zo slovenského hľadiska nie je nič; je to anglické slovo a značka firmy Soní. Bronto (diskusia) 20:19, 6. marec 2014 (UTC)
- MirosZz, prosím, aj ty komunikuj slušne. Miešaš obchodnú značku SONY, ktorá je všade SONY, a názov podniku. Sám píšeš, že je prípustné "popsat tím fonetickým přepisem" - a to je práve transkripcia, ktroú použil Bronto. Tak "zklidni hormon" a prečítaj si, čo vlastne píšeš, lebo potom by si naozaj mohol vyzerať ako "šašek", ale z úplne iného dôvodu.--JanoB (diskusia) 14:10, 6. marec 2014 (UTC)
- Jano kde prosimte vidis, ze komunikuju neslusne? urazil jsem snad nekoho tim, ze jsem dal vic nez jeden otaznik? saskem jsem jako priklad nazval sebe v hypoteticke situaci, neoznacil jsem tim nikoho. tak mi prosimte nevkladej do klavesnice myslenky, ktere z ni nevysly. ja moc dobre vim, co je znacka a co spolecnost. ptam se: videl nekdo nekdy a nekde, ze Sony corpporation se kdekoliv na Slovensku oznacila jako Soní kabušiki gaiša v kteremkolv materialu? Tenhle vyraz je dostupny jenom tady na slovenske wikipedii jako konstrukce jednoho konkretniho redaktora. Sony je jak na slovensku, tak v cesku nebo kdekoliv na svete, vcetne japonska jednoduse SONY (a neco). v japonsku je to jeste navic psano japonskymi znaky a tam platnost tehle znaku taky konci. v japonsku. MirosZz
- JanoB, poprosím ťa, pozri si všetky ostatné jazykové verzie článku o Sony tu na wiki a ukáž mi prosím jediný, ktorý má ako názov článku tento ničnehovoriaci fonetický prepis. Pokiaľ bronto doplnil obchodný názov spoločnosti Sony týmto skvelým prepisom (a to myslím vo všetkej vážnosti a bez irónie), všetci mu môžu byť len a len vďační a nikomu to nemôže vadiť. Ale keď tento prepis povyšuje nad oficiálne obchodné meno firmy, pod ktorým si aj oni želajú vystupovať (nielen na Slovensku), potom je to v rozpore s viacerými pravidlami wikipédie. A tie sú nadradené jeho striktnému slovníkovému výkladu nejakého názvu. --Magy357✉ 22:12, 6. marec 2014 (UTC)
- Ktoré konkrétne "viaceré pravidlá" to porušuje? Už minule som ťa upozornil na podobné silné, ale čisto intuitívne tvrdenie ("boli porušené snáď všetky body, tam uvedené [2]), ktoré nemalo s realitou nič spoločné. --Teslaton (diskusia) 22:22, 6. marec 2014 (UTC)
- kde to beres, clovece, ze "sa oficiálne volá Soní"??? nebo dokonce "Soní kabušiki gaiša"?? Oficialne je to bud napsano v japonstine , coz se pro vysvetleni lidem neznalych jejich pisma muze popsat tim fonetickym prepisem, nebo-a to spis, jako SONY pro cely svet. Bez ohledu na to, jestli je to portugalsko, ukrajina nebo naka bananova republika v africe. Uz vidim, jak se na me divaji lide, kdybych jim rekl, ze mam fotak od "Kijanon kabušiki gaiša". Bud bych byl za idiota, nebo za saska. Schvalne si to zkus, mozna pak pochopis nesmyslnost tohohle nazvu. S uctou, MirosZz.
- Nepíšete pravdu. V obchodnom práve sa nevyznáte, lebo toto, čo tu preberáme, sú úplné základy a píšete to všetko zle. Nielenže to, čo píšete nie je "podľa legislatívy", ale je to presne v rozpore s ňou. Žiadna "legislatíva" netvrdí, že sa má názov zahraničného podniku uvádzať v podobe, v akej nie je zaregistrovaný v úradnom jazyku domovskej krajiny. To si pletiete s obchodnou značkou a so skupinou podnikov (ak v tomto prípade vôbec existuje). Je to presne naopak, podľa správnosti sa má podnik vždy uvádzať v tej podobe, v akej je zapísaný v obchodnom registri domácej krajiny, lebo to je jeho jediné pravé obchodné meno. SONY nie je žiadne "oficiálne obchodné meno celosvetovo", je to japonský podnik zapísaný v Japonsku pod názvom Soní a nezapísaný na Slovensku (pomocne vystupuje v krajinách s latinkou pod názvom SONY, ale v skutočnosti sa oficiálne volá Soní, ako vidno na jeho JAPONSKÝCH stránkach). Dcéry registrované mimo Japonska (napríklad na Slovensku) sú podniky (právnické osoby) z právneho hľadiska úplne samostatné a odlišné od japonskej matky a majú v našom prípade dokonca aj explicitne výrazne odlišné obchodné mená (je tam vždy ešte nejaký dodatok za slovom Sony). A ad "prepis nemá právnu váhu" - spýtajte sa úradných prekladateľov z jazykov nepoužívajúcich latinku, ako tie ich prepisy vlastných mien vraj "nemajú právnu váhu" (ešte čo tu nechcete tvrdiť??) a skúste si aspoň trošku uvedomiť, že slovo Sony je takisto prepis, lenže do angličtiny (ani ten teda "nemá právnu váhu"? - zaujímavé...). Bronto (diskusia) 23:40, 4. marec 2014 (UTC)
- Ideálne by bolo ponechať ich v originále - to je isté. Prečo by som mal pozerať eng. sekciu, keď pre japonskú, v Japonsku sídliaciu firmu je podstatná originálna verzia? Samotná spoločnosť nemá veľmi prečo udávať na svojej stránke prepis do slovenčiny. Toto je slovenská wikipédia, takže názvy japonských firiem tu majú byť pod japonským názvom, ale nie v ich písme (to by sme rovno mohli začať presúvať ruské, ukrajinské, bulharské, arabské firmy a pod.). Vasiľ (diskusia) 17:08, 4. marec 2014 (UTC)
- Tak ako som už dvakrát uviedol, názov hesla má zodpovedať oficiálnemu obchodnému menu. Japonské názvy sú oficiálne mená (materských spoločností) v Japonsku. Prepisy japonských názvov nie sú obchodné mená nikde. Názvy, ktoré som uviedol, sú oficiálne obchodné mená celosvetovo, s tým, že firmy majú nižšie štruktúry (pobočky), dcérske spoločnosti a franšízy uvedené v súlade s týmto oficiálnym a medzinárodne používaným obchodným menom (napr. SONY EUROPE LIMITED, organizačná zložka Slovensko, CANON SLOVAKIA s.r.o., Hitachi Power Tools Österreich GmbH – sídlo v Rakúsku – atď.). Toto nie je otázka lingvistiky, toto je právna záležitosť. Na eng. verziu TSE odkazujem, lebo slovenská neexistuje. Naozaj neide o to, ako sú spoločnosti zapísané v obchodných registroch a ako sa sami medzinárodne (a v našom jazykovom prostredí) označujú, ale o to, ako niekto prepíše názov z japončiny do latinky a pokladá ho za oficiálny? --Dr Labrador (diskusia) 17:38, 4. marec 2014 (UTC)
- Všetko čo píšete je kompletne zle. 1. Áno, má zodpovedať oficiálnemu obchodnému menu. Oficiálne obchodné meno znie Soní, lebo je to JAPONSKÝ podnik a nie americký podnik. 2. Obchodné meno akéhokoľvek podniku na svete je len a len meno (aj so všetkými preklepmi a medzerami) tak, ako je uvedené v obchodnom registri. Všetky ostatné podoby nie sú obchodné mená podniku ale rôzne pomocné a marketingové označenia alebo chyby. Už tu by som mohol skončiť, lebo to sú základné veci. 3. Oficiálne ochodné meno JAPONSKÉHO podniku, o ktorý tu ide, je vyššie uvedené meno v japonských znakoch (či už zapísané v registri alebo zároveň uvedené na JAPONSKÝCH stránkach daného podniku). My ho máme presne v tejto podobe uvedené, iba sme ho podľa (v tomto prípade dokonca právnym predpisom predpísanej) tabuľky previedli do latinky, inak sme ho nijako neupravili. Máme tu teda uvedený jediný oficiálny a správny názov daného podniku (znova opakujem: Je to japonský podnik zapísaný v japonskom obchodnom registri, nie v americkom ani v slovenskom). SONY EUROPE LIMITED, SONY SLOVAKIA, SONY USA atď. sú všetko INÉ PODNIKY než Soní. Kým JAPONSKÝ podnik Soní je v JAPONSKOM obchodnom registri pochopiteľne zapísaný japonskými znakmi ako (v prepise) Soní, tak povedzme SONY SLOVAKIA je zapísané v SLOVENSKOM obchodnom registri v podobe SONY SLOVAKIA a tak sa aj naozaj volá (a nikto ho nemieni ani nikam presúvať). Znova opakujem: Japonský podnik a jeho európska alebo americká alebo akákoľvek iná dcéra sú dva samostatné podniky a každý má svoje vlastné a úplne odlišné obchodné meno (je to nakoniec vidno aj priamo z názvu, aj keby sme ten japonský zapísali po anglicky). SONY je vo vzťahu k japonskému podniku len:
- po prvé jeho obchodná značka (to sa nerovná obchodné meno podniku)
- po druhé anglický preklad, ktorý sa používa ako pomocný pri komunikácii so štátmi píšucimi latinkou (japonským znakom nikto nerozumie, tak si museli nejaký názov v latinke vybrať)
- po tretie meno skupiny spoločností (ak v tomto prípade vôbec existuje)
- Všetko čo píšete je kompletne zle. 1. Áno, má zodpovedať oficiálnemu obchodnému menu. Oficiálne obchodné meno znie Soní, lebo je to JAPONSKÝ podnik a nie americký podnik. 2. Obchodné meno akéhokoľvek podniku na svete je len a len meno (aj so všetkými preklepmi a medzerami) tak, ako je uvedené v obchodnom registri. Všetky ostatné podoby nie sú obchodné mená podniku ale rôzne pomocné a marketingové označenia alebo chyby. Už tu by som mohol skončiť, lebo to sú základné veci. 3. Oficiálne ochodné meno JAPONSKÉHO podniku, o ktorý tu ide, je vyššie uvedené meno v japonských znakoch (či už zapísané v registri alebo zároveň uvedené na JAPONSKÝCH stránkach daného podniku). My ho máme presne v tejto podobe uvedené, iba sme ho podľa (v tomto prípade dokonca právnym predpisom predpísanej) tabuľky previedli do latinky, inak sme ho nijako neupravili. Máme tu teda uvedený jediný oficiálny a správny názov daného podniku (znova opakujem: Je to japonský podnik zapísaný v japonskom obchodnom registri, nie v americkom ani v slovenskom). SONY EUROPE LIMITED, SONY SLOVAKIA, SONY USA atď. sú všetko INÉ PODNIKY než Soní. Kým JAPONSKÝ podnik Soní je v JAPONSKOM obchodnom registri pochopiteľne zapísaný japonskými znakmi ako (v prepise) Soní, tak povedzme SONY SLOVAKIA je zapísané v SLOVENSKOM obchodnom registri v podobe SONY SLOVAKIA a tak sa aj naozaj volá (a nikto ho nemieni ani nikam presúvať). Znova opakujem: Japonský podnik a jeho európska alebo americká alebo akákoľvek iná dcéra sú dva samostatné podniky a každý má svoje vlastné a úplne odlišné obchodné meno (je to nakoniec vidno aj priamo z názvu, aj keby sme ten japonský zapísali po anglicky). SONY je vo vzťahu k japonskému podniku len:
ale inak je to stále právne japonský podnik zapísaný v Japonsku japonskými znakmi a samozrejme nie anglickými latinkou. Článok je o japonskom podniku, nie o podnikoch, ktoré tento podnik vlastní po celom svete, tie majú mať samostatné články. Nabudúce podľa možnosti prestaňte editovať a vyjadrovať sa k veciam, ktorým očividne tak poniektorí ďalší v tejto diskusii vôbec nerozumiete, naozaj sa nedá stále dokola vysvetlovať úplne základné veci z obchodného práva. Ďakujem....Mimochodom, áno je to právna záležitosť, a presne tú právnu časť celého argumentu ste napísali asi tak, že každý právnik, čo sa v tom vyzná, sa môže akurát tak dobre zasmiať (nevedieť rozlíšiť materskú spoločnosť od dcéry a podobne a ešte sa oháňať právom, to sa vidí málokedy.) Bronto (diskusia) 23:20, 4. marec 2014 (UTC)
- Dr Labrador, skús sformulovať krátke a výstižné pravidlo na túto vec a myslím, že s jeho schválením nebudeš mať tu na wiki najmenšie problémy. Tieto prepisy tu podporujú len redaktor, s ktorým diskutuješ a redaktor, na ktorého stránke diskutuješ. --Saskardin diskusia 19:35, 4. marec 2014 (UTC)
- Som za, akurát nie je podstatná podpora (stále okrídlené: nie sme demokracia), podstatné sú argumenty. Musí byť presvedčivo vyargumentované, prečo chceme z možností {1. prepis z domovského jazyka, 2. prepis z medzinárodne komunikovaného anglického názvu, 3. priamo anglický názov bez prepisu} zvoliť práve možnosť 3.
Zatiaľ som zachytil dva argumenty: • je to (aj na Slovensku) zaužívaný písaný názov (zrejme slabý argument, resp. ak by sme ho uznali, malo by to dôsledky pre mnoho názvov a mnohé by boli nejednoznačné) • všade mimo domovskej krajiny je to obchodné meno (spravidla aj tunajšich pobočiek resp. org. zložiek). Treba si ale v každom prípade vypočuť a poctivo zvážiť aj argumenty druhej strany, aj keď sú to trebárs "len" dvaja redaktori. Určite nie je riešenie tupé prehlasovanie. --Teslaton (diskusia) 20:04, 4. marec 2014 (UTC)- Teslaton, máš pravdu, akurát na hlasovanie o pravidle tu pravidlo/zásadu máme (teda schváli sa a platí, pokiaľ neporušuje priamo 5 pilierov), zato "wikipédia nie je demokracia" je síce fajn, ale pokiaľ o svojej pravde nepresvedčíš ostatných, nemôžeš (a ani nemáš ako, toto je KOMUNITNÝ projekt, toto nie je osvietená monarchia) ju tu presadzovať. To je to, čo už roky Brontovi hovorím - že svojim prístupom v podstate robí Wiki medvediu službu, pretože väčšinu ľudí naštve tak, že just budú hlasovať proti jeho názorom, hoci by ausgerechnet boli správne. Dourážaním všetkých okolo jednoducho nič v komunitnom projekte nedosiahne a nepresadí; naopak ho tí ostatní z neho postupne vykopú. Na to, aký je inteligentný, je až neuveriteľné, že takúto jednoduchú premisu za tie roky stále nepochopil/neakceptoval. Alebo je mu to možno jedno, ja neviem. --Saskardin diskusia 14:54, 5. marec 2014 (UTC)
- Odteraz tvoje ďalšie cielené osobné útoky na moju osobu budem z mojej diskusie znova mazať. Nechávam to tu teraz preto, aby bolo vidno, ako sa tu poniektorí systematicky správajú bez akejkoľvek reakcie adminov. Pre tvoju informáciu: Povedanie niekomu, že píše chyby, nie je urážka (akokoľvek to dlhodobo nie si schopný pochopiť). Že sa to niekoho dotkne, je samozrejmé, ale inak sa tá informácia komunikovať nedá, ak to nemá mať 10 strán omáčok. Bronto (diskusia) 22:23, 5. marec 2014 (UTC)
- Len na chyby sa dá upozorňovať aj konštruktívne a bez zaháňania do kúta, väčšina ľudí to tu vcelku zvláda (vrátane trebárs postojmi blízkeho Vasiľa, o ktorom nemôžeš povedať, že by nepoukazoval na chybné veci dôsledne, alebo že by sa venoval len nekonfliktným banalitám). Dotknúť sa to samozrejme niekoho môže aj tak, ale pravdepodobnosť bude podstatne nižšia (nehovoriac o tom, že ani horlivci za nenútenú kolegialitu a politicky korektné vystupovanie sa nebudú mať čoho chytiť). --Teslaton (diskusia) 22:52, 5. marec 2014 (UTC)
- Ja už som to tu kedysi vysvetľoval. Úsečný byť neviem (to by bola jedna možnosť) a naopak robiť uvítacie úvody a kvetné závery a okecávania ma prestalo baviť (a prestal som na to mať čas) po pol roku na wikipédii. Iná možnosť ako niektorých ľudí zastaviť, nie je. Zober si takého MagyXY. Kedy prestal vypisovať tie litánie? Keď som mu povedal, že už by toho bolo dosť. Ušetril som tu kopu ľuďom obrovskú stratu času, za odmenu som bol zablokovaný a istá skupina ľudí (vždy tá istá) využila zablokovanie na cielené ohováranie mojej osoby. A takto je to tu vždy už roky. Bronto (diskusia) 20:39, 6. marec 2014 (UTC)
- Ani nevieš Bronto, ako strašne sa mýliš ohľadom dôvodu, prečo som údajne prestal vypisovať "litánie". Človek, ktorý okamžite siaha k sprostým urážkam (ako ostatne dokladajú archívy bezpočtu tvojich diskusií a blokovaní) mi totiž nestojí za námahu. Prišiel som sem prispievať hodnotnými článkami, nie viesť vaše žabomyšie vojny. Nad tým samoľúbym "Ušetril som tu kopu ľuďom obrovskú stratu času" a ublíženeckým "za odmenu som bol zablokovaný" sa už ani nepozastavujem. Sám tvrdíš, že Sony zo slovenského hľadiska nie je nič. Prečo to teda nie je Soní Slovensko, keď "Sony" je nesprávne? Ja ťa veľmi prosím, aby si to šiel oznámiť priamo im na riaditeľstvo na Karadžičovu v Bratislave. A keď už budeš na tej krížovej výprave za pravdou, nevynechaj Kijanon, Hitači a samozrejme Micubiši gurúpu. Prajem veľa šťastia. --Magy357✉ 22:12, 6. marec 2014 (UTC)
- 1. Ak si si náhodou nevšimol, žiadna urážka tam - tak ako skoro vždy - nebola (bol si dôrazne upozornený, aby si s niečím prestal, a že píšeš nezmysly, to nie je urážka, je to len niečo, čo ti je nepríjemné). Naopak, osobný útok a otvorené klamstvo o mojej údajnej "zákernosti"(??) prišiel od teba bez akejkoľvek reakcie ktoréhokoľvek admina. Že ti niekto niečo vytkne a to sa ti nepáči, to je nepríjemné, ale nie je na tom nič neslušné, ani nenormálne, ak sa tu má aj niečo pohnúť dopredu. 2. No vidíš, tebe to pripadá samoľúbe a ja tvrdím, že to je holý fakt. Stačí si pozrieť priebeh tej diskusie a za čo som bol zablokovaný. Ale áno, dá sa aj tvrdiť, že 1+1=2 nie je fakt, ale moja samoľúbosť. Emóciami argumentovať a ich vypisovať ti ide veľmi dobre (a takých je tu kopa)...3. Zvykol som si, že slovo anarchia a svojvôľa by boli eufemizmy pre pomery, ktoré tu panujú. Nič iné slušné a neosobné k tomu povedať nemôžem, a ak nie si sockpuppet, tak aj tak netušíš, čo sa tu na pozadí wikipédie roky dialo a deje, takže to by som aj tak písal pre seba. 4. Aby som to zhrnul: Len si sa tu (vedome či nevedome) zapojil do niečej krížovej výpravy, pre ktorú je každý príchod ďalšieho redaktora tvojho typu darom z nebies, tak príjemnú zábavu pri ďalších akciách. Bronto (diskusia) 00:15, 7. marec 2014 (UTC)
- Ani nevieš Bronto, ako strašne sa mýliš ohľadom dôvodu, prečo som údajne prestal vypisovať "litánie". Človek, ktorý okamžite siaha k sprostým urážkam (ako ostatne dokladajú archívy bezpočtu tvojich diskusií a blokovaní) mi totiž nestojí za námahu. Prišiel som sem prispievať hodnotnými článkami, nie viesť vaše žabomyšie vojny. Nad tým samoľúbym "Ušetril som tu kopu ľuďom obrovskú stratu času" a ublíženeckým "za odmenu som bol zablokovaný" sa už ani nepozastavujem. Sám tvrdíš, že Sony zo slovenského hľadiska nie je nič. Prečo to teda nie je Soní Slovensko, keď "Sony" je nesprávne? Ja ťa veľmi prosím, aby si to šiel oznámiť priamo im na riaditeľstvo na Karadžičovu v Bratislave. A keď už budeš na tej krížovej výprave za pravdou, nevynechaj Kijanon, Hitači a samozrejme Micubiši gurúpu. Prajem veľa šťastia. --Magy357✉ 22:12, 6. marec 2014 (UTC)
- Ja už som to tu kedysi vysvetľoval. Úsečný byť neviem (to by bola jedna možnosť) a naopak robiť uvítacie úvody a kvetné závery a okecávania ma prestalo baviť (a prestal som na to mať čas) po pol roku na wikipédii. Iná možnosť ako niektorých ľudí zastaviť, nie je. Zober si takého MagyXY. Kedy prestal vypisovať tie litánie? Keď som mu povedal, že už by toho bolo dosť. Ušetril som tu kopu ľuďom obrovskú stratu času, za odmenu som bol zablokovaný a istá skupina ľudí (vždy tá istá) využila zablokovanie na cielené ohováranie mojej osoby. A takto je to tu vždy už roky. Bronto (diskusia) 20:39, 6. marec 2014 (UTC)
- Len na chyby sa dá upozorňovať aj konštruktívne a bez zaháňania do kúta, väčšina ľudí to tu vcelku zvláda (vrátane trebárs postojmi blízkeho Vasiľa, o ktorom nemôžeš povedať, že by nepoukazoval na chybné veci dôsledne, alebo že by sa venoval len nekonfliktným banalitám). Dotknúť sa to samozrejme niekoho môže aj tak, ale pravdepodobnosť bude podstatne nižšia (nehovoriac o tom, že ani horlivci za nenútenú kolegialitu a politicky korektné vystupovanie sa nebudú mať čoho chytiť). --Teslaton (diskusia) 22:52, 5. marec 2014 (UTC)
- Odteraz tvoje ďalšie cielené osobné útoky na moju osobu budem z mojej diskusie znova mazať. Nechávam to tu teraz preto, aby bolo vidno, ako sa tu poniektorí systematicky správajú bez akejkoľvek reakcie adminov. Pre tvoju informáciu: Povedanie niekomu, že píše chyby, nie je urážka (akokoľvek to dlhodobo nie si schopný pochopiť). Že sa to niekoho dotkne, je samozrejmé, ale inak sa tá informácia komunikovať nedá, ak to nemá mať 10 strán omáčok. Bronto (diskusia) 22:23, 5. marec 2014 (UTC)
- Teslaton, máš pravdu, akurát na hlasovanie o pravidle tu pravidlo/zásadu máme (teda schváli sa a platí, pokiaľ neporušuje priamo 5 pilierov), zato "wikipédia nie je demokracia" je síce fajn, ale pokiaľ o svojej pravde nepresvedčíš ostatných, nemôžeš (a ani nemáš ako, toto je KOMUNITNÝ projekt, toto nie je osvietená monarchia) ju tu presadzovať. To je to, čo už roky Brontovi hovorím - že svojim prístupom v podstate robí Wiki medvediu službu, pretože väčšinu ľudí naštve tak, že just budú hlasovať proti jeho názorom, hoci by ausgerechnet boli správne. Dourážaním všetkých okolo jednoducho nič v komunitnom projekte nedosiahne a nepresadí; naopak ho tí ostatní z neho postupne vykopú. Na to, aký je inteligentný, je až neuveriteľné, že takúto jednoduchú premisu za tie roky stále nepochopil/neakceptoval. Alebo je mu to možno jedno, ja neviem. --Saskardin diskusia 14:54, 5. marec 2014 (UTC)
- Som za, akurát nie je podstatná podpora (stále okrídlené: nie sme demokracia), podstatné sú argumenty. Musí byť presvedčivo vyargumentované, prečo chceme z možností {1. prepis z domovského jazyka, 2. prepis z medzinárodne komunikovaného anglického názvu, 3. priamo anglický názov bez prepisu} zvoliť práve možnosť 3.
- Dr Labrador, skús sformulovať krátke a výstižné pravidlo na túto vec a myslím, že s jeho schválením nebudeš mať tu na wiki najmenšie problémy. Tieto prepisy tu podporujú len redaktor, s ktorým diskutuješ a redaktor, na ktorého stránke diskutuješ. --Saskardin diskusia 19:35, 4. marec 2014 (UTC)
- Osobne by ma potešilo, keby skutočným dôvodom bolo, že si si uvedomil, že písať traktáty s minimálnou obsiahnutou informáciou je kontraproduktívne. --Teslaton (diskusia) 22:27, 6. marec 2014 (UTC)
- neuraz sa, ale čo teba teší alebo nie, je tvoja súkromná vec a prosím nechci, aby som sa riadil podľa nej. ak je tu niečo už roky kontraproduktívne, tak to rozhodne nie sú moje traktáty a útoky na každého, kto so mnou nesúhlasí. --Magy357✉ 22:41, 6. marec 2014 (UTC)
- K prvej vete: nerobím si také nádeje (ale potešiť by ma to potešilo). Druhá veta veľmi nedáva zmysel. --Teslaton (diskusia) 22:47, 6. marec 2014 (UTC)
- neuraz sa, ale čo teba teší alebo nie, je tvoja súkromná vec a prosím nechci, aby som sa riadil podľa nej. ak je tu niečo už roky kontraproduktívne, tak to rozhodne nie sú moje traktáty a útoky na každého, kto so mnou nesúhlasí. --Magy357✉ 22:41, 6. marec 2014 (UTC)
- Osobne by ma potešilo, keby skutočným dôvodom bolo, že si si uvedomil, že písať traktáty s minimálnou obsiahnutou informáciou je kontraproduktívne. --Teslaton (diskusia) 22:27, 6. marec 2014 (UTC)
- Čo prekáža je pasívna agresivita, výsmech, znevažovanie, rozoberanie motivácií, vzdelania oponenta, atď. Nie je to o nutnosti podlizovania sa, okecávania, kvetnatosti, to len zhovievavo utvrdzuješ sám seba v niečom, čo je mimo realitu. A keď pre nič iné, tak už čisto zo strategického hľadiska je racionálne sa tomu vyhýbať, to čo píše vyššie Saskardin (akokoľvek si na neho alergický) je proste tak – keď všetkých naokolo naserieš (trebárs aj len "tónom" diskusie), už z princípu sa nebudú správať kooperatívne a nepodporia ani rozumné veci s ktorými máš niečo spoločné (tit-for-tat stratégia nepustí). Toto je laický komunitný projekt, takže nezostáva než do určitej miery rešpektovať ľudí aj s chybami. --Teslaton (diskusia) 21:54, 6. marec 2014 (UTC)
- Ale áno, JE to o nutnosti podlizovať sa, lebo všetko sa dá povedať tak, že to znie slušne a pozitívne, len na to treba čas (väčšinou ľudia niečo pochopia až po týždni diskusie a keď desaťkrát zopakujem to isté inými slovami) a obkecávanie, a ten/to má len niekto, kto sa tu obmedzuje na preklápanie článkov z iných wikipédiíí (podobnosť s reálnymi redaktormi čisto náhodná) alebo na mazanie článkov (aj tu je podobnosť čisto náhodná) alebo dokonca skoro len na zapájanie sa do diskusií s Brontom (aj takú "redaktorku" tu máme a to už roky... a nikto nič). Ak tomuto neveríš, tak je vidno, že máš veľmi malé skúsenosti s dlhšími tunajšími diskusiami alebo dlhšími diskusiami na internete, pretože toto by ti potvrdil každý, kto také skúsenosti má. A vzdelanie: Chceš aby som naozaj začal rozoberať vzdelanie redaktorov? Veď sa tu toho poniektorí boja ako čert kríža (a preto im aj vadím), lebo potom by ostatní videli, aké majú reálne (ne)predpoklady na písanie encyklopédie...Ja tu v skutočnosti žiadne vzdelania nerozoberám (to si kde nabral?). Ak niekomu poviem, že niečo konkrétne nevie, tak to nie je otázka jeho "vzdelania", ale toho, či danú konkrétnu vec vie/nevie. A čo myslíš "pasívnou agresivitou", vieš asi len ty, lebo ja tu nie som ten, kto chodí druhým do diskusií, aby ich preventívne ohováral (to máš nejaké veľmi skreslené videnie). Ešte k tomu, čo by bolo racionálne: Racionálne by bolo robiť to tak ako to cielen robia poniektorí nemenovaní "redaktori", a teda nepísať tu nič a len sa venovať občasnými formálnym úpravám a kde tu hodiť nejakú múdro znajúcu triviálnu vetu do nejakej tej diskusie. Takto by som sa zaručene stal najobľúbenejším redaktorom a rovno aj adminom. Mne nemusíš hovoriť, čo by bolo pre mňa racionálne. Reálne to ale takto nejde. Ale možno prejdem na taký režim, to sa uvidí. Encyklopédii to po vecnej stránke "nesmierne" prospeje, keď sa nebude nič opravovať a nechá sa každému v dobrej nálade písať hocičo, hlavne aby bola dobrá nálada... Bronto (diskusia) 00:15, 7. marec 2014 (UTC)
- So vzdelaním som narážal na obligátne MŠ/ZŠ argumenty. A ten posledný úsek – to je čistá "false dilema" argumentácia (buď budeš (si odsúdený) komunikovať ako komunikuješ, alebo "sa nechá každému v dobrej nálade písať hocičo"). Ale ok, nechajme to, čo sa týka názvov je to OT a máme na to zrejme nezladiteľne odlišný názor. --Teslaton (diskusia) 00:36, 7. marec 2014 (UTC)
- Urobil si si tam neprípustnú myšlienkovú skratku. Tak som to nenapísal. V poslednom úseku som napísal som len to, že by bolo pre mňa ako osobu racionálne obmedziť akékoľvek vecné edity a opravy, čiže starať sa o dobrú náladu. To by prospelo mne (očividne časovo aj zdravotne aj v každom inom ohľade), ale neprospelo by to textu encyklopédie (tých chýb je tu príliš veľa, a to už máloktoré články čítam). Nie je tam žiadna logická chyba. Bronto (diskusia) 01:22, 7. marec 2014 (UTC)
- So vzdelaním som narážal na obligátne MŠ/ZŠ argumenty. A ten posledný úsek – to je čistá "false dilema" argumentácia (buď budeš (si odsúdený) komunikovať ako komunikuješ, alebo "sa nechá každému v dobrej nálade písať hocičo"). Ale ok, nechajme to, čo sa týka názvov je to OT a máme na to zrejme nezladiteľne odlišný názor. --Teslaton (diskusia) 00:36, 7. marec 2014 (UTC)
- Ale áno, JE to o nutnosti podlizovať sa, lebo všetko sa dá povedať tak, že to znie slušne a pozitívne, len na to treba čas (väčšinou ľudia niečo pochopia až po týždni diskusie a keď desaťkrát zopakujem to isté inými slovami) a obkecávanie, a ten/to má len niekto, kto sa tu obmedzuje na preklápanie článkov z iných wikipédiíí (podobnosť s reálnymi redaktormi čisto náhodná) alebo na mazanie článkov (aj tu je podobnosť čisto náhodná) alebo dokonca skoro len na zapájanie sa do diskusií s Brontom (aj takú "redaktorku" tu máme a to už roky... a nikto nič). Ak tomuto neveríš, tak je vidno, že máš veľmi malé skúsenosti s dlhšími tunajšími diskusiami alebo dlhšími diskusiami na internete, pretože toto by ti potvrdil každý, kto také skúsenosti má. A vzdelanie: Chceš aby som naozaj začal rozoberať vzdelanie redaktorov? Veď sa tu toho poniektorí boja ako čert kríža (a preto im aj vadím), lebo potom by ostatní videli, aké majú reálne (ne)predpoklady na písanie encyklopédie...Ja tu v skutočnosti žiadne vzdelania nerozoberám (to si kde nabral?). Ak niekomu poviem, že niečo konkrétne nevie, tak to nie je otázka jeho "vzdelania", ale toho, či danú konkrétnu vec vie/nevie. A čo myslíš "pasívnou agresivitou", vieš asi len ty, lebo ja tu nie som ten, kto chodí druhým do diskusií, aby ich preventívne ohováral (to máš nejaké veľmi skreslené videnie). Ešte k tomu, čo by bolo racionálne: Racionálne by bolo robiť to tak ako to cielen robia poniektorí nemenovaní "redaktori", a teda nepísať tu nič a len sa venovať občasnými formálnym úpravám a kde tu hodiť nejakú múdro znajúcu triviálnu vetu do nejakej tej diskusie. Takto by som sa zaručene stal najobľúbenejším redaktorom a rovno aj adminom. Mne nemusíš hovoriť, čo by bolo pre mňa racionálne. Reálne to ale takto nejde. Ale možno prejdem na taký režim, to sa uvidí. Encyklopédii to po vecnej stránke "nesmierne" prospeje, keď sa nebude nič opravovať a nechá sa každému v dobrej nálade písať hocičo, hlavne aby bola dobrá nálada... Bronto (diskusia) 00:15, 7. marec 2014 (UTC)
- Čo prekáža je pasívna agresivita, výsmech, znevažovanie, rozoberanie motivácií, vzdelania oponenta, atď. Nie je to o nutnosti podlizovania sa, okecávania, kvetnatosti, to len zhovievavo utvrdzuješ sám seba v niečom, čo je mimo realitu. A keď pre nič iné, tak už čisto zo strategického hľadiska je racionálne sa tomu vyhýbať, to čo píše vyššie Saskardin (akokoľvek si na neho alergický) je proste tak – keď všetkých naokolo naserieš (trebárs aj len "tónom" diskusie), už z princípu sa nebudú správať kooperatívne a nepodporia ani rozumné veci s ktorými máš niečo spoločné (tit-for-tat stratégia nepustí). Toto je laický komunitný projekt, takže nezostáva než do určitej miery rešpektovať ľudí aj s chybami. --Teslaton (diskusia) 21:54, 6. marec 2014 (UTC)
- Rob ako myslíš. Len som ťa upozornil, že tvoja komunikácia zo zrejmých dôvodov nepovedie k želanému cieľu. --Saskardin diskusia 14:32, 6. marec 2014 (UTC)
- Ak by som nepoznal tvoje edity a činy na wikipédii vo vzťahu k mojej osobe, normálne by som naletel, že to, čo tu stále píšeš, aj myslíš vážne. Píšeš to celkom presvedčivo, ale žiaľ...poznáme "své lidi". Ale hlavne, že sa dobre bavíš. Bronto (diskusia) 00:15, 7. marec 2014 (UTC)
- Nie je to "všade mimo krajiny obchodné meno". "SONY Slovakia" nie je to isté obchodné meno ako "SONY" a "SONY Slovakia" je iný podnik než "SONY". Bronto (diskusia) 23:20, 4. marec 2014 (UTC)
- V poriadku, vypracujem návrh (resp. novelu §130-134) s argumentami a dám vedieť. --Dr Labrador (diskusia) 20:01, 4. marec 2014 (UTC)
- Ako som uviedol vyššie, platný argument ste neuviedli ani jeden, vo veci sa vôbec nevyznáte a vaše názory sú od začiatku do konca chybné. Na báze neznalosti problematiky nie je možné žiadne pravidlo zostaviť. Nie je možné vedome uvádzať podnik pod neexistujúcim obchodným meno a teda chybne. Podnik nie je umelec, žiadne pseudonymá a pomocné značky nie sú jeho pravým menom. Bronto (diskusia) 23:20, 4. marec 2014 (UTC)
- Ak chceš, tak musíš vypracovať samostatné pravidlo, "novela" nestačí. Tebou vyššie uvedený text totiž nebol nikdy schválený ako pravidlo ani odporúčanie, teda ako celok je pre redaktorov v podstate nezáväzný. To samozrejme nemôžeš vedieť, nie si tu tak dlho. Takže samostatne, podobne ako pravidlo o prechyľovaní. --Saskardin diskusia 14:45, 5. marec 2014 (UTC)
- Aha, až teraz som si všimol to upozornenie na vrchu stránky. Tak v poriadku, urobím to, vďaka za upozornenie. --Dr Labrador (diskusia) 16:21, 5. marec 2014 (UTC)
- 1. Stále čakám na aspoň jeden správny argument. 2. Máš veľmi "zaujímavý" nick. Slovo v tvojom nicku, ako je fakt, že si od začiatku presne vedel, kde tu máš čo hľadať, s veľkou pravdepodobnosťou naznačuje, že už si tu niekedy istý článok a články editoval a boli tu s tebou značné problémy. Inými slovami, že si sockpuppet. Ak je tak, tak ťa upozorňujem, že je nevhodné za takých okolností o niečom tu dávať hlasovať (keď už ti to pod iným menom nikdy nevyšlo...). Bronto (diskusia) 22:20, 5. marec 2014 (UTC)
- Wikipédia:Pravidlá/Prijímanie pravidiel#Návrh na prijatie pravidla a Wikipédia:Pravidlá/Hlasovanie#Hlasovacie právo. Takže návrh môžete podať najskôr 22. apríla 2014. Vasiľ (diskusia) 16:24, 5. marec 2014 (UTC)
- Aha, až teraz som si všimol to upozornenie na vrchu stránky. Tak v poriadku, urobím to, vďaka za upozornenie. --Dr Labrador (diskusia) 16:21, 5. marec 2014 (UTC)
Myslel som, že si to vydiskutujeme ešte pri koncepte návrhu pravidiel, ale na ukojenie Brontovej zvedavosti tu dávam odôvodnenie svojho konania. Verím, že taký odborník akým je Bronto (nebodaj komerčný právnik?) to pochopí a nebude mu to treba vysvetľovať ešte raz. No v prvom rade sa ospravedlňujem za to, že som si dovolil venovať nejaký čas Wikipédii (nielen slovenskej) už ako anonym a trochu prejsť ako to tu funguje, aby som sa vyhol zbytočným začiatočníckym chybám. Neviem čo vy tu máte za spory a „sockpuppet“ nie som.
- Predpokladám, že ste (zjavne ako laik) pod obchodnou značkou mysleli ochrannú známku (angl. trademark), keďže pojem naše obchodné právo nepozná. Áno, SONY je ochranná známka, zapísaná na Úrade priemyselného vlastníctva SR 8. apríla 2005 pod č. 209166 a jej vlastníkom je SONY CORPORATION so sídlom v Tokiu.
- Naštuduj si ako laik (ktorý má smolu, že natrafil na nelaika) článok obchodná značka, tam to máš vysvetlené. Môžeš to pri tom, čo tu riešime, volať ako chceš, podstatné je, že je to niečo úplne iné než obchodné meno (na to si už prišiel aj sám, to som rád), ostatné nás teraz nemusí zaujímať. K tomu registru pozri nižšie. Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
- Jediné platné a správne obchodné meno spoločnosti môže byť:
- ソニー株式会社, resp. ソニー po odobratí označenia právnej formy (obchodné meno v japonskom jazyku; názov v japonskom písme tu samozrejme nemôžeme uviesť)
- Áno, správne, to je jediné správne obchodné meno, keď je zapísané japonským písmom. A japonské písmo do latinky prevádzame podľa tabuľky uvedenej v PSP (čo je právnym predpisom predpísaná kodifikačná príručka slovenčiny, ale na japončinu ani iný spôsob prepisu do slovenčiny ani neexistuje), inak by sme nemali ako tento názov uviesť v texte písanom slovenskou (a nie anglickou) latinkou.Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
- Sony Kabushiki Kaisha (toto je de facto zjednodušená anglická transkripcia; používa sa ako obchodné meno v latinke)
- Nesprávna posledná časť. Správne: Používa sa ako obchodné meno v angličtine a jazykoch a textoch, ktoré takúto transkripciu používajú (a to táto wikipédia nie je).Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
- Sony Corporation (obchodné meno v latinke, pod ktorým spoločnosť vystupuje celosvetovo a ktoré uvádza najčastejšie; „also trading as“)
- Nesprávne. Už tá formulácia "obchodné meno v latinke (??)" je nezmysel. Je to preklad obchodného mena do angličtiny, nič viac. i. Že pod ním vystupuje firma aj mimo Japonska je pravda (to už tak chodí, že ak sa má zvoliť nejaký jazyk vo svete, tak sa zvolí angličtina), ii. že by pod ním vystupovala výlučne celosvetovo nie je pravda, iii. podnik pod ním VYSTUPUJE (to neznamená, že to je jeho ozajstné obchodné meno), iv. aj keby pod ním vystupoval celosvetovo a výlučne, stále je to len preklad (možno dokonca úplne neoficiálny) skutočného obchodného mena firmy do angličtiny a nič viac. Nie je to obchodné meno spoločnosti a teda to nie je jej skutočné meno a to jediné je pre názov článku relevantné. Toto nie je encyklopédia písaná v angličtine, ale v slovenčine.Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
- ソニー株式会社, resp. ソニー po odobratí označenia právnej formy (obchodné meno v japonskom jazyku; názov v japonskom písme tu samozrejme nemôžeme uviesť)
Obe posledné možnosti po odstránení označenia právnej formy (ako káže wikiprax) sú Sony. Upozorňujem, že všetky z vyššie uvedených odkazov uvádzajú materskú spoločnosť so sídlom v Tokiu. Žiadne Soní kabušiki gaiša nie je obchodné meno, nie je nikde evidované, nie je právne použiteľné (jedine, že by sa rozhodla spoločnosť inak a evidovala ho). Je to len a len slovenská transkripcia. Rovnako by som mohol postupovať aj pri ďalších spoločnostiach (Hitachi, Canon, Toshiba, Panasonic atď.), ale myslím, že jeden príklad pre predstavu ako to skutočne funguje stačí.
- 1. Áno, preklad do angličtiny a/alebo prepis do angličtiny by bol Sony. Takže na anglickej wikipédii podľa tvojich úvah má by článok Sony (a aj tam je). Ako som hore vysvetlil, poplietol si si jazyky. My tu nediskutujeme o angličtine. Tento bod je tým vybavený. 2. Ale áno, obchodné meno Soní je evidované v japonskom obchodnom registri. Jediné čo sme urobili je to, že sme ho previedli podľa (slovenským právnym predpisom predpísanej) tabuľky do slovenskej latinky, lebo tu nepoužívame japonské znaky. Inak je to stále to isté japonské meno. 3. Nie je pravda, že "nie je právne použiteľné", to tvoj osobný výmysel. Denne sa prekladajú úradne overené preklady z japončiny a všetky vlastné mená sa tam prepisujú presne podľa tejto tabuľky. Samozrejme, že sú "právne použiteľné". Chcel by si, aby sa japonské vlastné mená prepisovali do slovenčiny tak, že sa uvedú anglické prepisy a preklady? Potom by už boli "právne použiteľné"? To isté sa robí s ruskými názvami firiem a akýmikoľvek inými z jazykov nepísaných latinkou. Prepisujú sa podľa tabuliek (a neprekladajú sa). A toto je taká samozrejmosť, že sa úplne strapňujem, že to tu vôbec vypisujem. 4. Nutnosť nejakej "právnej použiteľnosti" (hoci v našom prípade je daná, nech už tým myslíš čokoľvek) nadpisov encyklopédie je tvoj osobný výmysel. Encyklopédia proste len informuje, ako sa ten podnik naozaj volá. 5. Absurdnosť tvojich názorov o údajnej neakceptovanosti prepisov z japončiny vidno na tom, že keď si vezmeš menej známe japonské firmy, tak ich nevyhnutne musíš prepísať do slovenčiny podľa tej tabuľky v PSP, pretože nijak inak to urobiť nejde (nemá každá firma aj anglické meno). Tam by si si to ani nevšimol. Ale preto, že značka Sony je taká známa ZNAČKA, máš pocit, že ten istý postup ako pri ktorejkoľvek inej japonskej firme, je vraj čudný. Nie, nie je. Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
V týchto databázach si vyššie uvedené môžete overiť (stačí zadať „Sony“, „Sony Kabushiki Kaisha“ alebo „Sony Corporation“)
- Píšem ti tretíkrát (po zohľadnení tvojho možného druhého nicku už možno piatykrát): Pletieš si obchodnú značku s obchodným menom. Tvoje linky sú linky na (obchodnú) značku, tým pádom sú úplne irelevantné, lebo to je iná téma. A ten posledný link je už úplne odveci - tvrdil niekto, že sa podnik v angličtine nevolá Sony alebo čo si ním chcel povedať? (ten link tiež o niečom svedčí...). Aby som zopakoval fakty: Článok nie je o obchodnej značke, ale o podniku so sídlom v Japonsku a má teda v nadpise jeho japonské obchodné meno, nič viac a nič menej. Japonský podnik ソニー (v slovenskej latinke: Soní) vyrába výrobky okrem iného pod značkou Sony. Aj si si toto všetko teraz paradoxne sám doložil, to je už čo povedať. Všetky tvoje linky sú teda pre našu tému úplne irelevantné a tento bod je vybavený. Ak máš na mysli to, že v tom slovenskom registri je podnik uvedený v angličtine, tak problém je v tom, že má uvedenú aj adresu aj mesto atď. v angličtine, čiže tam uvádzajú všetky japonské veci, nielen tie mená firiem, paušálne v angličtine a v anglickom prepise (aby sa to dalo medzinárodne identifikovať, keď to niekto bude hľadať, pretože slovenský prepis japončiny samozrejme v zahraničí nepoznajú). Je tam napríklad ako časť adresy mesto Tokyo, to je slovo, ktoré má v slovenčine dokonca nielenže iný prepis, ale aj zákonom o štátnom jazyku predpísaný slovenský tvar. Na tom vidíš, že tá kolonka so slovenčinou nemá nič spoločné. A to ani nehovorím o tom, že jednoducho my tu nepoužívame anglický prepis ale prepis podľa PSP, takže to tu duplom nemá čo hľadať. A aby som nezabudol: Úrad priemysleného vlastníctva SR nemá pokiaľ ide o obchodné mená prednosť pred japonským (ani žiadnym iným) obchodným registrom (to je dúfam jasné). Bronto (diskusia) 20:09, 6. marec 2014 (UTC)
A teraz podrobne k tým „nedorozumeniam“
- To, že prepis nemá právnu váhu je pravda. Samotný prepis obchodného mena, vykonaný podľa ligvistických tabuliek, nemožno považovať za oficiálne obchodné meno spoločnosti. Pozorný čitateľ si uvedomí, že hovorím o prepise obchodného mena a nie o úradných prepisoch z jazykov nepoužívajúcich latinku. Dokonca ani PSP nerieši prepisovanie obchodných mien, ochranných známok tak ako vy, a samozrejme, ani to nespadá do ich kompetencie. Len a jedine len v prípade, že „prepis“ skutočne je evidovaný ako obchodné meno – to už narozdiel od vášho názvu nie je číry prepis, ale oficiálne používané obchodné meno. A je úplne jedno či toto obchodné meno vychádza z anglického prepisu alebo nie.
- To nie je pravda a ako som hore vysvetlil, dá sa aj veľmi ľahko vysvetliť prečo (denne sa robia masovo takéto preklady ľubovoľných právnych textov, v ktorých sa vlastné mená z jazykov nepísaných latinkou prepisujú do slovenčiny, inak to ani nejde). Tvoje tvrdenie nielenže nie je pravda, ale si si ho aj bez dokladov jednoducho vycucal z prsta, čiže ani to nie je omyl, ale cielený výmysel. Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
- Nikde som netvrdil, že SONY EUROPE LIMITED, organizačná zložka Slovensko je Sony Corporation. Prečítajte si to znova: „firmy majú nižšie štruktúry (pobočky), dcérske spoločnosti a franšízy uvedené v súlade s týmto oficiálnym a medzinárodne používaným obchodným menom.“ Jasne, že sú to dcérske spoločnosti. To tu nikto nespochybnil.
- Výborne. Potom uvádzanie "SONY EUROPE LIMITED" ako dokladu na čokoľvek v tejto diskusii je irelevantné (lebo sám uznávaš, že ide o iné podniky). Som rád, že sme si to ozrejmili. Tak ako si uviedol linky, ktoré s obchodným menom nemajú nič spoločné (a snažíš sa tým zavádzať ľudí, ktorí sa vo veci nevyznajú, aby to vyzeralo, že máš doklady), tak si uviedol hore ako údajné doklady pre svoj mylný názor "SONY EUROPE LIMITED" atď. (čím sa takisto snažíš zavádzať ľudí, ktorým nie je jasné, že sú to dva rôzne podniky), tým pádom konštatujem, že aj tieto tvoje "argumenty" žiadnymi nie sú. Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
- Nikde som netvrdil, že Sony Corporation je americký podnik. Je to japonský nadnárodný podnik, so sídlom v Japonsku, ktorý pôsobí globálne, má svoje dcérske spoločnosti, ktoré majú svoje organizačné štruktúry atď. --Dr Labrador (diskusia) 01:23, 6. marec 2014 (UTC)
- Áno, správne. Pre nás je z toho všetkého podstatné, že ide o podnik so sídlom v Japonsku a teda zapísaný v Japonsku. Som rád, že aj toto je jasné. Zhrniem: Ako argument alebo doklad si stále neuviedol nič platné. Čakal som, že príde argument zaužívanosti, ten neprišiel, tak potom argument nemáš ani jeden (to je už čo povedať). Bronto (diskusia) 19:59, 6. marec 2014 (UTC)
Pane Labradore, mam dost silny pocit, ze tomuhle cloveku to nevysvetlite. Zadna jazykova verze Sony ani jineho japonskeho podniku tady na Wikipedii neuvadi japonske nazvy ve tvaru, jak je prosazuje Bronto. Vcetne Kijanonu a dalsich paskvilu. Vsichni to chapou, jenom on ne. Je to zjevne i z diskuzi a historie, ze ktere jde hlava kolem. Co je tohle za cloveka?? S desitkami blokovani za urazlive chovani, snazici se SVOBODNOU encyklopedii sesnerovat stosedesati paragrafy... A se zjevnou nechuti ke kompromisu a chapani, ze Wikipedie neni jazykova prirucka ani zakonnik, ale material pro sirsi verejnost s urcitou nutnosti volnosti vyjadrovani v rozumnych mezich. Chapat portal jako kolbiste pro hadky vseho druhu, jenom aby prosadil ten svuj "spravny" pohled na svet... To se pak nesmite divit, ze vas pri prvni prilezitosti obvinil z loutkoveho uctu a dalsich veci. Hodne stesti preju... MirosZz
- Vážený kolega redaktor, znova ťa poprosím o slušné vyjadrovanie. Ty sa ho dožaduješ od Bronta, ale sám sa k nemu vyjadruješ urážlivým spôsobom. Ani ja sa v uvedenej problematike detailne nevyznám (ty zrejme áno, lebo dokážeš nájsť pravdu, narozdiel od Bronta a hocikoho iného). Aby to teda bolo jednoznačné, hovorím, že ani ja to nechápem tak jednoznačne, preto netvrď, že "všichni to chápou, jenom on (Bronto) ne". Som proti urážlivému spôsobu komunikácie, nech ho vedie ktokoľvek. Preto ani ty si nemysli, že ak sa budeš takýmto spôsobom vyjadrovať, všetkým tu budeš sympatický! Ak sa ti nepáči arogantný spôsob diskusie, potom nechápem, prečo takto diskutuješ sám. --JanoB (diskusia) 14:26, 6. marec 2014 (UTC)
A pritom by iba stačilo sa dohodnúť, že namiesto honšú-kjúšu-gajša vecí budeme jednoducho používať „očakávaný názov“. --Amonet ✉ 20:42, 6. marec 2014 (UTC)
- Hej, to je možno lákavá cesta, má to ale aj dosť side-efektov:
- v mnohých prípadoch nebude jednoznačné a bude predmetom sporov, čo "očakávaný názov" presne je
- je to otváranie cesty k celkovému obetovaniu presnosti v mene pohodlnosti (a akejsi prvoplánovej ľúbivosti – ľudia budú ušetrení prekvapení, nájdu to čo hľadajú pod názvom akým to hľadajú, bez ohľadu na správnosť)
- wiki po niekoľkých takýchto "zjednodušeniach" už nebude môcť ani teoreticky ašpirovať na "oficiálne" slovenské ecyklopedické dielo (teda niečo, čo by sa mohlo trebárs hypoteticky vydať ako encyklopédia), bude to skôr taká zbierka laických textov pod laickými názvami a s ad-hoc systematikou
- Narábal by som s tým preto v každom prípade obozretne, bez ohľadu na túto konkrétnu vec. --Teslaton (diskusia) 21:03, 6. marec 2014 (UTC)
- Rovnako ako Saskardin si nemyslím, že použitie „očakávaného názvu“ môže spôsobiť katastrofu. Ako už bolo na viacerých miestach spomenuté, na iných wiki to funguje, stačí si iba presne vymedziť kedy je lepšie voliť takýto názov (podľa mňa sa to dá aj intuitívne domyslieť si), častokrát je to lepšia cesta ako striktné, dokonca až byrokratické uplatňovanie čohokoľvek. A jazykovo správny preklad, či prepis, či čokoľvek iné sa samozrejme uvedie v samotnom texte článku. --Amonet ✉ 12:29, 8. marec 2014 (UTC)
- Milá Buba...totiž Amonet. Už som vám to tu vysvetľoval tisíckrát. To pravidlo ste vy a poniektorí na cs wiki zle pochopili. Je myslené tak, že ak existuje viacero alternatívnych SPRÁVNYCH teda ENCYKLOPEDICKÝCH názvov sa má (samozrejme) vybrať ten, ktorý je najčastejší a nie ten, ktorý sa danému redaktorovi tak povediac viac páči. Samozrejme, že nie je myslené tak, že zo všetkých existujúcich správnych a nesprávnych možností sa zoberie tá, ktorá je najčastejšia bez ohľadu na to, či je správna. Vyplýva to už z toho, že píšeme encyklopédiu a nie báseň alebo blog alebo facebook alebo reklamné stránky (TO, že toto má byť encyklopédia, je základné pravidlo wikipédie a nie ako sa mylne domnievaš/domnievate všetky ostatné podružnosti ako "komunita" atď., to všetko sú vedľajšie veci, ktoré len majú pomáhať cieľu písania encyklopédie a NIE NAOPAK). Žiadna encyklopédia ani text, ktorý chce byť braný vážne, na svete nedáva vedome prednosť názvom nesprávnym pred správnymi len preto, že ich niekto "očakáva", teda že sú najčastejšie. Ak toto niekomu nie je jasné, tak nemá čo písať encyklopédiu. A nie, na žiadnej wikipédii (možno okrem českej, lebo im tam v posledných rokoch s prepáčením asi preskočilo, lebo ja už tam nevidím pomaly jediný článok pod správnym názvom) sa také pravidlo neaplikuje, teda "neprebíja" názov najčastejší názov správny, aj keď nepochybujem, že sa nájde kopa článkov napísaných podľa takéhoto princípu, lenže omylom (lebo nikto nechodí a nekontroluje správnosť názvov miliónov článkov). Bronto (diskusia) 13:06, 9. marec 2014 (UTC)
- V niečom s tebou súhlasím (nie vždy bude "očakávaný názov" konsenzuálne prijateľný pre všetkých, ale na inojazyčných wikipédiách to tak funguje), v niečom iba čiastočne (nemyslím si, že rozhodnutie, pod akým primárnym názvom článok bude, je celkové obetovanie presnosti, pokiaľ budú v texte uvedené možné varianty a vytvorené príslušné presmerovania - osobne toto nijako zásadne neriešim, pretože pokiaľ existuje presmerovanie, je v podstate úplne jedno, aký má článok primárne názov: hľadajúci sa naň vždy dostane. Napr. v medicíne sa úplne štandardne používajú latinské a latinizované výrazy, pričom slovenské ekvivalenty prakticky nikdy; napriek tomu tu robím články primárne s týmito názvami. Môžem pokojne i naopak; naozaj to je v podstate jedno, akurát sa zdravotník na tom pobaví a jazykovedec poteší (pomer zdravotník:jazykovedec je ale tak 100:1.) a v niečom vôbec (wikipédia nikdy nemôže ani náhodou ašpirovať na oficiálne slovenské encyklopedické dielo - na to nemá absolútne žiadne predpoklady: za všetky spomeniem len jediný, a to chýbajúcu skupinu odborníkov garantujúcich svojim skutočným menom a vzdelaním určitý stupeň správnosti informácií tu obsiahnutých. Takže vždy to bude iba zbierka viac-menej laických textov s malou časťou článkov na akej-takej odbornej úrovni.). Napriek tomu môžeme spolu rozumne a vecne komunikovať. P.S. Pre Bronta: Táto diskusia by sa mohla (podľa tvojho uváženia) presunúť do krčmy, nech ti nezapĺňa zbytočne mail notifikáciami. --Saskardin diskusia 08:37, 7. marec 2014 (UTC)
- Ak by sa na viaceré "formality" cielene netlačilo (čo musia robiť konkrétni ľudia a nie vždy sa to stretáva s pochopením), veľa redaktorov by ich neriešilo, alebo riešilo pocitovo – uspokojili by sa s tým, že je vec intuitívne dobre, "pekne to znie" a pod. Takže hej, mám trochu obavu, že dnes by to boli názvy, zajtra forma a systém rozlišovačiek, úvodné vety, prepisy, atď. Je proste otázka, či nie je žiadúce, v záujme jasného a vyargumentovaného systému, prekusnúť občas nejaké krkolomnosti, ktoré je schopný vygenerovať. V tomto konkrétnom prípade ale nemám jasný názor (nemal by som problém nazývať korporáciu značkou, ktorou sama seba globálne označuje), takže ma zaujíma akákoľvek relevantná argumentácia.
- Porovnávacie štúdie medzi enwiki a tradičnými encyklopédiami podľa mňa vôbec nenaznačujú, že by tento laický crowdsourced model nedokázal konkurovať odborníkmi garantovaným encyklopédiám, čo sa týka spoľahlivosti resp. faktickej presnosti ([3], [4]). V iných významných aspektoch (úplnosť/pokrytie, aktuálnosť) ich dokonca prekonáva. Ako by si viedla súčasná skwiki v porovnaní s našimi encyklopédiami ťažko povedať, možno by sa ukázalo, že to tiež nie je až taká katastrofa, ako to vyzerá :)
- --Teslaton (diskusia) 13:20, 7. marec 2014 (UTC)
- Na toto mám prakticky rovnaký názor, preto ma občas štve, že niektoré veci sú často výrazne konfliktné len z dôvodu ich nositeľov a nie až tak pre ich obsah. Preto som osobne zatiaľ vzdal snahu o vytvorenie aspoň základných pravidiel (mazanie článkov, významnosť).
- Áno, enwiki je ale iný prípad. Na sk wiki kontrolujem už niekoľko rokov nové články a musím povedať, že situácia je dosť tristná. 90% článkov sú preklady z en a kvalita ostatných... škoda hovoriť, momentálne majú slušnú úroveň iba Luppusova systematická práca na gréckej mytológii a čo si spomínam, tak Brontova systematika rodu Homo. Inak sa ako-tak slušné články objavujú tak v počte 1-2 mesačne (preklady nepočítam). S odbornou literatúrou tu nepracuje skoro nikto.--Saskardin diskusia 14:52, 7. marec 2014 (UTC)
- Trochu si to prehnal. Je tu kvalitných článkov oveľa viac. Aj niektoré (aj keď ich je málo) preložené sú dobré. Okrem toho sa dopúšťaš chyby, že posudzuješ oblasti, v ktorých sa (ani ja) nevyznáš (napr. grécka mytológia), a splietaš teda povrchný dojem s obsahom článku. Objektívne môžeš len skonštatovať, že Luppus tu niečo píše, či to je vecne dobre, nemáš poňatia. A je tu kopa článkov, ktoré by som ja osobne rovno zmazal...Ešte k tým encyklopédiám: Tak keď si zoberiem Belianu, tak prakticky denne tam nájdem nejakú chybu a aj väčšinou presne viem, z akej nevedomosti tamojšieho editora vyplynula resp. z ktorej inej slovenskej encyklopédie to kvázi plagiátovo opísali. Také tu často odpadnú. Na druhej strane je pravda, že chyby vyplývajúce z ideológie, cielenej manipulácie alebo detinskosti autora tam nie sú. Také zas máme tu. Jednoducho, tlačené encyklopédie majú úplne iné typy chýb než wikipédia, preto sa nedá takto porovnať.Bronto (diskusia) 13:23, 9. marec 2014 (UTC)
- Nemyslím. Vkladáš mi do úst niečo, čo som nepovedal.
Hodnotím situáciu posledných rokov, nie sk wiki ako celok(beriem späť, reagoval som na posledný text, nie na ten prvý; ale názor je stále rovnaký: situácia nie je významnejšie odlišná ani celkovo, ako tak kvalitných článkov je tu 10-20% - a to som optimista). Preklady nepovažujem za plnohodnotný článok: jednak je to úplne iný level (nižší) obtiažnosti a pracnosti (prácu s kontrolou a doplnením si dá tak 2% prekladateľov), druhak v väčšinou končia štýlom preklad a padla - ani pes po nich ďalej neštekne. Neodsudzujem ich, len ich proste nepovažujem za zvlášť hodnotné a preto aj nikdy nehlasujem za najlepší článok, ktorý je prekladom. Neviem odkiaľ berieš istotu, že sa v gréckej mytológii nevyznám - preto, lebo do nej nezasahujem? Mám napríklad veľmi slušný prehľad o súčasnom zábavnom počítačovom priemysle, vojenskej technike 20.storočia a ďalších oblastiach a tiež som tu o tom nenapísal jediný článok. S Belianou plný súhlas, chýb tam je naozaj pomerne dosť, až som bol z toho nepríjemne prekvapený. Môžeš si napríklad pre zaujímavosť skúsiť test: 100 náhodných stránok z sk wiki a následné zhodnotenie ich kvality. --Saskardin diskusia 18:25, 9. marec 2014 (UTC)
- Nemyslím. Vkladáš mi do úst niečo, čo som nepovedal.
Nakoľko budem momentálne pracovne vyťažený niekoľko dní, komplexnú reakciu poskytnem neskôr. Aby ale nedochádzalo k zneprehľadňovaniu tejto už dosť zneprehľadnenej diskusie, pokračovať môžete na tejto stránke (hneď pod archivovanou sekciou). Zatiaľ Brontovi len veľmi v skratke: „Ďakujem“ za všetky urážky a spochybnenia mojej osoby, vzdelania a skúseností; no vďaka istému odstupu od ilúzie vlastnej dôležitosti neberiem tieto invektíva vážne. Než budem pokračovať ďalším dokazovaním (v ktorých možno budete zvažovať takto „tromfne“ odignorovať všetky moje argumenty, ktoré tam ten význam majú), budem rád, keď mi ukážete nejaké svoje dôkazy. Lebo ako pozerám, tak pozerám (schválne som si otvoril aj eknihu PSP na s. 49), nikde nenachádzam ani zmienku o pokladaní takéhoto prepisu za of. obch. meno. Dokonca aj pre jazykovedcov JÚĽŠ (ktorí to všetko zabaľujú do všeobecného „obchodná značka“) je koncern Mitsubishi Mitsubishim a nie nejakým Micubiši gurúpu.
PS: Dnes zhodou okolnosti som hovoril o tom s ekonómom (starý kamarát), ktorý sa len zasmial nad tým, že by správne mal správne (a vraj podľa legislatívy) faktúrovať na meno Kijanon. A že teba „zostup zo slonovinovej veže omylov.“--Dr Labrador (diskusia) 00:15, 7. marec 2014 (UTC)
- 1. Prepis (akýkoľvek, nemusí byť z PSP) sa používa na prevod vlastných mien (slov, ktoré sa neprekladajú) z jazyka nepoužívajúceho latinku do znakov slovenskej latinky. Nie je to preklad do slovenčiny, je to zápis slov v pôvodnom jazyku ibaže inou znakovou sústavou. Naozaj netuším, kde na to chceš doklad, lebo to je zmysel a definícia prepisov ako takých. Buď to zapíšeš japonskými znakmi, alebo to prepíšeš do latinky, iná možnosť nie je. 2. Japonské meno je oficiálne meno daného podniku. A to meno máme uvedené v nadpise, iba je prepísané do znakovej sústavy tejto encyklopédie tak ako tisícky iných vlastných mien z nelatinkových jazykov. Z akého dôvodu by to malo PSP exolicitne spomínať, keď to je normálny prepis taký ako akokoľvek iný? To, že tam je údajne nejaký problém, je tvoj výmysel (tvoja neznalosť tak lingvistická ako aj právna), a teda doložiť tu musíš ty, že v tomto prípade neplatí univerzálny postup a nie opačne, že by nejaké PSP malo podľa tvojej predstavy taxatívne menovať všetky prípady výskytov vlastných mien, ktoré existujú a ku každému uviesť, že aj na toto ten prepis platí (??). Ale ten prepis by bol správny aj keby žiadne PSP neexistovalo, je naša vec, akú prepisovú tabuľku zvolíme (v prípade japončiny ale žiadna iná slovenská neexistuje). Podstatné je, aby podľa tej zvolenej tabuľky boli správne prevedené pôvodné znaky. 3. Koncern nie je zapísaný v obchodnom registri (ale hlavne, že sa v tom údajne vyznáš). Takže ten si môžeš nazvať takpovediac ako chceš (aj po anglicky, aj po japonsky). 4. Argument si neuviedol ani jeden platný. Všetko to boli vecné chyby a linky na obchodné značky a nie na obchodné mená (my tu riešime obchodné meno, nie značku výrobkov). 5. Bolo by vhodné začať už písať pravdu a nie sa stále snažiť veľmi priehľadnými spôsobmi - ako som hore doložil - zavádzať (na mňa toto nezaberá). Aby som to uviedol na príklade tvojej epizódky: Je veľmi nepravdepodobné, že by slovenská firma faktúrovala japonskej (alebo čo to je za štát) firme v slovenčine. Buď faktúruje v angličtine (alebo japončine) alebo faktúruje síce v slovenčine, ale nejakej dcérskej spoločnosti (tá potom obyčajne má aj na Slovensku anglický názov). Takže to je zas splietanie matky s dcérou (ja som hovoril, že ti to nie je jasné a to žiaden obchodný právnik nerobí) alebo splietanie cudzieho jazyka so slovenčinou. 4. Ja zaujímavé, že sa nevyjadruješ k tomu, že si pravdepodobne sockpuppet jedného nepríjemného redaktora. Tvoje mlčanie beriem osobne ako potvrdenie. To len pre protokol. Tvoj nick hovorí za všetko... Bronto (diskusia) 01:04, 7. marec 2014 (UTC)
- Celkem zajimava logika, ze prej 'mlcenim potvrzujes, ze jsi to, z ceho te obvinuju'. Chlape kde na tyhle argumenty chodis???Tohle inteligentni a zejmena slusny cloek myslet vazne ani nemuze. Jdes proti zakladni zasade wikipedie o konsenzu a nasilne tady Nanucujes doplnkovy vysvetlujici tvar japonstiny jako oficialni nazev, byt je to jen vysvetleni, jak se ty znaky ctou, pricemz v tyhle podobe se ten nazev nepouziva NIKDE. Nejenom v realnem uziti, ale ani na zadne jine wikipedii jako nazev clanku. Jak je uvedeno vyse, je to Sony corp., Sony europe, Sony slovakia, proste Sony cokliv dle oblasti pusobeni toho koncernu nebo spolecnosti, ale NIKDE A NIKDY Soní atd. To jenom slovenska wikipedie diky tobe ma nepouzitelny nazvy clanku jako Hjondä namísto Hyundai a spoustu dalsich. Presne jak pise Saskardn, medvedi sluzba. V podstate vedome a schvalne opomijis druhy pilir Wikipedie a delas presne to, co je tam uvedeno, at se nedela. Prosazujes SVUJ nazor jako nejlepsi, nejfundovanejsi a jeste tady vyhrozujes rozebiranim toho, kdo z redaktoru ma jake vzdelani a tedy jestli je vhodny na prispivani do wikipedie? KDE beres tu drzost vyhrozovat tim, ze budes resit vzdelanost jinych prispevatelu na wikipedii??? MirosZz
- 1. Prepis (akýkoľvek, nemusí byť z PSP) sa používa na prevod vlastných mien (slov, ktoré sa neprekladajú) z jazyka nepoužívajúceho latinku do znakov slovenskej latinky. Nie je to preklad do slovenčiny, je to zápis slov v pôvodnom jazyku ibaže inou znakovou sústavou. Naozaj netuším, kde na to chceš doklad, lebo to je zmysel a definícia prepisov ako takých. Buď to zapíšeš japonskými znakmi, alebo to prepíšeš do latinky, iná možnosť nie je. 2. Japonské meno je oficiálne meno daného podniku. A to meno máme uvedené v nadpise, iba je prepísané do znakovej sústavy tejto encyklopédie tak ako tisícky iných vlastných mien z nelatinkových jazykov. Z akého dôvodu by to malo PSP exolicitne spomínať, keď to je normálny prepis taký ako akokoľvek iný? To, že tam je údajne nejaký problém, je tvoj výmysel (tvoja neznalosť tak lingvistická ako aj právna), a teda doložiť tu musíš ty, že v tomto prípade neplatí univerzálny postup a nie opačne, že by nejaké PSP malo podľa tvojej predstavy taxatívne menovať všetky prípady výskytov vlastných mien, ktoré existujú a ku každému uviesť, že aj na toto ten prepis platí (??). Ale ten prepis by bol správny aj keby žiadne PSP neexistovalo, je naša vec, akú prepisovú tabuľku zvolíme (v prípade japončiny ale žiadna iná slovenská neexistuje). Podstatné je, aby podľa tej zvolenej tabuľky boli správne prevedené pôvodné znaky. 3. Koncern nie je zapísaný v obchodnom registri (ale hlavne, že sa v tom údajne vyznáš). Takže ten si môžeš nazvať takpovediac ako chceš (aj po anglicky, aj po japonsky). 4. Argument si neuviedol ani jeden platný. Všetko to boli vecné chyby a linky na obchodné značky a nie na obchodné mená (my tu riešime obchodné meno, nie značku výrobkov). 5. Bolo by vhodné začať už písať pravdu a nie sa stále snažiť veľmi priehľadnými spôsobmi - ako som hore doložil - zavádzať (na mňa toto nezaberá). Aby som to uviedol na príklade tvojej epizódky: Je veľmi nepravdepodobné, že by slovenská firma faktúrovala japonskej (alebo čo to je za štát) firme v slovenčine. Buď faktúruje v angličtine (alebo japončine) alebo faktúruje síce v slovenčine, ale nejakej dcérskej spoločnosti (tá potom obyčajne má aj na Slovensku anglický názov). Takže to je zas splietanie matky s dcérou (ja som hovoril, že ti to nie je jasné a to žiaden obchodný právnik nerobí) alebo splietanie cudzieho jazyka so slovenčinou. 4. Ja zaujímavé, že sa nevyjadruješ k tomu, že si pravdepodobne sockpuppet jedného nepríjemného redaktora. Tvoje mlčanie beriem osobne ako potvrdenie. To len pre protokol. Tvoj nick hovorí za všetko... Bronto (diskusia) 01:04, 7. marec 2014 (UTC)
Takže konečne máme odborné stanovisko k tomuto problému od úradnej (súdnej) prekladateľky (to som mal urobiť už na začiatku), je to zaujímavé – nájdete to tu. --Dr Labrador (diskusia) 14:13, 14. marec 2014 (UTC)
Nech sa páči, tu máš popis ako som sľúbil: Diskusia s redaktorom:Dr Labrador/Koncepty. Je totiž možné, ako som naznačil, že došlo k nedorozumeniu. Dúfam, že potom už bude všetko jasné a budeme sa môcť zamerať na návrh rozumného pravidla. --Dr Labrador (diskusia) 21:59, 21. marec 2014 (UTC)
Archív predošlých diskusii
Ahoj Bronto, prosím mohol by si vrátiť svoju diskusnú stránku do stavu, ktorý by zachytával aj existenciu archívu tvojich starších diskusií?--Pelex (diskusia) 20:45, 13. marec 2014 (UTC)
Žiadne hrozby, nieto ešte právne
- Blok za vyhrážanie, pozri Wikipédia:Žiadne právne hrozby#Žiadne hrozby, nieto ešte právne. --–Bubamaradisk. 11:25, 28. marec 2014 (UTC)
- Daný výrok bol v podmieňovacom spôsobe a bol odstránený [5], neviem čo je na tom na 2 týždňe. Samotné odporúčanie (zajímavé, že striedavo sa odporúčania berú ako zákon, resp. je zdôrazňované, sú len odporúčania) píše: „Vyhrážanie sa právnymi krokmi môže viesť k Vášmu zablokovaniu (podľa závažnosti prípadu), aby sa zabránilo šíreniu alebo podnecovaniu konfliktu.“ Čo bolo tak závažné, že si dala dva týždne? A je veľmi zaujímavé, že navyše má Bronto blokované emaily a aj úpravy vlastnej diskusnej stránky - ako je toto odôvodnené? Vasiľ (diskusia) 16:52, 30. marec 2014 (UTC)
- Inkriminovaný Brontov výrok
- Skutočnosť je taká, že so správaním tu majú problém istí účastníci tejto diskusie. Ale ohováraj preventívne ďalej v každej jednej diskusii, až kým ti dostatočný počet na to neskočí (To samé o sebe dokladá moju predchádzajúcu vetu). Máš šťastie, že tu nie som pod civilným menom, inak by si už platila (lebo asi netušíš, že na toto sú paragrafy).
- je podľa Teba v poriadku? To moje údajné ohováranie je Bronto je kapitola sama osebe, to je nepochybný fakt. Bronto je kapitola sama osebe, to je fakt, to nie je žiadna urážka. Môj názor na Bronta netajím, slušne som ho povedala a stojím si za tým (inak väčšinou svojich diskusných príspevkov ho len potvrdzuje), takže žiadne ohováranie.
- Bronto sa vyhrážal, a nie prvý raz, takže to, že to neskôr zmazal je len nepodstatný detail.
- Už dávno si z Brontových rečí nič nerobím, ale nováčikov nepochybne môžu negatívne ovyplyvniť. Tvoj štýl diskusie je niekedy strohý, ale vždy slušný. Tak prečo stále robíš Brontovi advokáta? --Lalina (diskusia) 20:29, 30. marec 2014 (UTC)
- Tvoje vyjadrenie v diskusii som nepokladal za šťastné. Načo do témy o názvoch prispievať dačím takým? Tvrdenie „Ale bola by chyba a aj škoda, keby sme sa ešte aj my, ktorí určite nepatríme k priaznivcom takéhoto správania, medzi sebou rozhádali.“ pokladám za otvorenú nepravdu (slušne alebo neslušne povedaná, to je pre mňa nepodstatné). Zmazaná zmienka (zdôrazňujem: v podmieňovacom spôsobe) o práve a zodpovednosti za také vyjadrenie (ktoré platí aj na wiki) mi nepríde na 2 týždne s obmedzením všetkých vecí ako maily a úprava vlastnej diskusie. Inak to ohováranie je to §373 zákona 300/2005.
- Čo sa týka mojho postoja k Brontovi: wiki je projekt založený na vedomosiach a zdrojoch. Obidve sa u neho nachádzajú v hojnom počte. Preto mi podobné blokovania (cielene kumulované) prekážajú. Vasiľ (diskusia) 21:11, 30. marec 2014 (UTC)
- Čo je na tvrdení "Ale bola by chyba a aj škoda, keby sme sa ešte aj my, ktorí určite nepatríme k priaznivcom takéhoto správania, medzi sebou rozhádali" nepravda? Bola by to chyba a aj škoda, stačia problémy čo tu máme.
- Takže, aby sme si to vyjasnili: tvrdenie, že Bronto je kapitola sama osebe je na žalobu (!), ale Brontove vyjadrenia na adresu ostatných sú v poriadku, lebo má vedomosti a zdroje? Podľa tejto teórie by mohol nositeľ Nobelovky vraždiť, lebo má vedomosti. Vasiľ, prekvapuješ ma. A ešte taký detail, wiki je založená nielen na vedomostiach a zdrojoch, ale aj na spolupráci.--Lalina (diskusia) 22:32, 30. marec 2014 (UTC)
- Staváš do protikladu Bronta a nejakú údajnú skupinu formálne slušne sa vyjadrujúcich ľudí. Ako keby to samo o sebe zabezpečovalo správnosť toho čo píšu. Prekáža mi to a považujem také tvrdenie za nepravdivé.
Bronto sa vyjadruje vtedy, keď to považuje za opodstatnené a vždy sa o čo oprieť (nie len tak z dlhej chvíle a bez zdrojov). Že protistrana niekedy nechápe zdroje a verklíkuje si svoje dosť znižuje úroveň diskusie.
K detailu: [wiki je založená nielen na vedomostiach a zdrojoch, ale aj na spolupráci] s ľuďmi, ktorí majú vedomosti a zdroje - ostatní sú užitoční (pre tento projekt) rádovo meneј (ak vôbec). Samo o sebe tvrdenie „wiki je založená nielen na vedomostiach a zdrojoch, ale aj na spolupráci“ je nepravdivé, pretože nie všetci, ktorí majú účet na wiki sú pre wiki užitoční. Bez vedomostí to nejde. Ak má niekto iba ochotu spolupracovať - to je na písanie článkov málo. Vasiľ (diskusia) 23:21, 30. marec 2014 (UTC)- Vasiľ, je zaujímavé ako dokážeš odpovedať len na to čo sa Ti chce. Takže ešte raz:
- Nestaviam nikoho do protikladu, nespomínala som žiadnu skupinu. Hovorila som o ľuďoch, ktorí považujú za potrebné sa vyjadrovať slušne aj keď majú pravdu (alebo si to myslia, ako si to myslí každý keď sa vyjadruje). Nikde som takisto nepovedala, že ak sa niekto vyjadruje slušne má automaticky pravdu.
- Už sa zopár razy Bronto vyjadril aj keď to nebolo nutné.
- Áno, nájdu sa prípady, kedy protistrana neakceptuje (Brontove) argumenty, ale to nie je jediné, čo znižuje úroveň diskusie.
- Samozrejme som hovorila o spolupráci ľudí, ktorí majú vedomosti a záujem. Ale ak o niekom permanentne Bronto tvrdí, že nikdy nič poriadne nenapísal, nikdy nemal pravdu a podobne, tak to nie je ani dobré pre spoluprácu, ani to nie sú argumenty, je to len nič nehovoriace zovšeobecňovanie a urážanie. Iste je jednoduchšie niekoho zvoziť, že robí chyby a má si naštudovať pravidlá, než mu to presnejšie vysvetliť. Ak na to niekto nemá trpezlivosť, tak nech sa krotí. A ak sa nevie krotiť, tak nech nereaguje.
- Nepochybujem o tom, že Bronto má veľké vedomosti a často by sa hodil jeho názor. Ale zamysli sa nad tým, koľko ľudí sa radšej vyhne diskusii s ním. Brontovo správanie poškodzuje wikipédiu.--Lalina (diskusia) 00:00, 31. marec 2014 (UTC)
- vasile, ta udajna skupina jsou slusny lidi, co umeji komunikovat i bez toho, aby vsechny kolem sebe napadaly, oznacovali za diletanty a lidi, co nicemu nerozumeji. z toho co pise cisi zaslepena vira, ze jenom on vsemu rozumi. jak pravu, tak gramatice a samozrejme i cizim jazykum atakdale. podle neho dokonce ani jazykovedci nerozumi gramatice! toz potespanbuh s takovym clovekem, to je horsi katastrofa nez justin bieber. kdyz se podivas na zpusob odpovedi bronta, tak hned ze zacatku kazdeho setre, ze necemu nerozumi a VSECHNO JE UPLNE SPATNE co nekdo jiny pise. proste zdiskreditovat protistranu jak nejvic to jde. navic je tady dusno kvuli brontovi stejne, jak bylo svyho casu na ceske wiki kvuli jinemu redaktorovi, byt byl ze zacatku supruzitecny. a dopadlo to tak, jak dopadlo. bronto jde presne v tehle kolejich. dle meho je to otazka casu, az mu bude ucet zablokovan. osobne, kdyz se divam na jeho styl diskuzi roky nazpatek a seznam bloku, tak se to melo udelat uz davno. bez ohledu na to, jak je prej uzitecnej. spousta lidi vocad odesla nebo nema chut psat. a to znaci, ze wikipedii spis skodi, nez pomaha. jeho sporadicke prispevky a edity nevyvazi ztratu spousty prispevku a clanku jinych redaktoru, byt by byly podle brontovych nebo tvych meritek horsi nez perfektni. tak mu jenom dal drz zed, dopadnes stejne. lalina, myslim, ze on neni jenom kapitola sama osebe, ale spis hodne smutny pripad negativistu a namyslence, ktery si o sobe mysli, ze ma patent na rozum a zna pravdu a vsichni, vcetne pracovniku ruznych vedeckych ustavu, jsou proste diletanti. --MirosZz (diskusia) 08:39, 31. marec 2014 (UTC)
- Staváš do protikladu Bronta a nejakú údajnú skupinu formálne slušne sa vyjadrujúcich ľudí. Ako keby to samo o sebe zabezpečovalo správnosť toho čo píšu. Prekáža mi to a považujem také tvrdenie za nepravdivé.
- Čo je na tvrdení "Ale bola by chyba a aj škoda, keby sme sa ešte aj my, ktorí určite nepatríme k priaznivcom takéhoto správania, medzi sebou rozhádali" nepravda? Bola by to chyba a aj škoda, stačia problémy čo tu máme.
- Lalina hasila diskusiu medzi Teslatonom a Magym. Bronto nemal žiadnu príčinu sa jej právne vyhrážať, nehovoriac o tom, že aj keby tu vypísal svoje osobné údaje, jeho žaloba by stála na hlinených nohách (aj vzhľadom na jeho štýl diskusie). A navyše to čo predviedol voči odbornej pracovníčke SAV vypovedá dosť. Prečo nekontaktoval vedúceho vedeckého pracovníka, jej nadriadeného, so žiadosťou o vyjadrenie k tomu problému? Prečo nezohnal iné stanovisko, ktoré by podporovalo jeho kontraagumenty? On miesto spochybnil jej odborné znalosti, no čo je hlavné, úplne surovým spôsobom. --Dr Labrador (diskusia) 21:49, 30. marec 2014 (UTC)
- labradore, muzu odpovedet za bronta? protoze moooc dobre vedel, ze i ten vedouci ustavu by se mu bud vubec neobtezoval odpovidat, nebo ho sfoukl jako svicku. bronto sem napise jenom co se mu hodi ale zatim nedolozil absolutne nicim ve smyslu zasad wikipedie "citujte zdroje", ze foneticka transkripce japonstiny je oficialni tvar spis, nez to, co uznava cely svet. jenom vytvari iluzorni dedukce pravidel pravopisu, ktere si proste vysvetluje spatne a dostal to na tacu i od jazykovedneho ustavu. v te chvili je ale jejich stanovisko (byt jsou to oni, co ty pravidla sestavuji) nepohodlne a nespravne. toz tak. MirosZz (diskusia) 08:46, 31. marec 2014 (UTC)
- Lalina hasila diskusiu medzi Teslatonom a Magym. Bronto nemal žiadnu príčinu sa jej právne vyhrážať, nehovoriac o tom, že aj keby tu vypísal svoje osobné údaje, jeho žaloba by stála na hlinených nohách (aj vzhľadom na jeho štýl diskusie). A navyše to čo predviedol voči odbornej pracovníčke SAV vypovedá dosť. Prečo nekontaktoval vedúceho vedeckého pracovníka, jej nadriadeného, so žiadosťou o vyjadrenie k tomu problému? Prečo nezohnal iné stanovisko, ktoré by podporovalo jeho kontraagumenty? On miesto spochybnil jej odborné znalosti, no čo je hlavné, úplne surovým spôsobom. --Dr Labrador (diskusia) 21:49, 30. marec 2014 (UTC)
Stránka je o právnej forme s. r. o., ktorá existuje v Česku a na Slovensku. Private limited liability company je anglický preklad „spoločnosti s ručením obmedzeným“. Niektorí používajú len limited liability company, ale presnejší je ten uvedený preklad. Ako skratka sa používa LLC, lebo PLLC by mohlo byť zameniteľné s Professional Limited Liability Company. O britskom/americkom práve tam nepíše nič (aj keď najradšej by som tam videl porovnanie konceptu právnej formy v rôznych štátoch, ako na anglickej verzii), je to preklad a zvyšuje informačnú hodnotu článku. --Dr Labrador (diskusia) 22:46, 13. apríl 2014 (UTC)
Všimol som si, že medzi jednotlivými jazykovými verziami je (čo sa týka s. r. o.) zmätok. V tej anglickej verzii sú zaradené aj ekvivalenty LLC, vrátane slovenskej s. r. o., aj keď by správne mali byť skôr tu (keďže heslo primárne má opisovať americkú právnu formu). Napadlo mi, že by sa to dalo vyriešiť tak, že bude jeden (nový) článok popisujúci koncept obmedzeného ručenia (z právneho aj ekonomického hľadiska, vrátane historického vývoja) a v ňom zahrnutá podkapitola s prehľadom právnych foriem s obmedzeným ručením v rôznych krajinách, cca 2 – 3 vety a odkaz na hlavný článok pomocou šablóny.
Myslel som, že do tohto článku by sa dali zahrnúť prinajmenšom slovenské a české reálie, ale na anglickej aj nemeckej Wikipédii to už je rozdelené na slovenskú a českú s. r. o. (aj keď obe formy vychádzajú z rovnakého Obch. zákonníka). Asi preto bude treba urobiť pre českú s. r. o. osobitný článok.
PS: Ten edit si si asi chybne vyložil, ako som písal, znamená anglický preklad slovenského termínu; a nie, že s. r. o. = LLC na 100% (tá skratka mohla byť zavádzajúca). Doplnil som to, lebo ľudia to potom zvyknú nesprávne prekladať, tak nech to tam je ako "na kameni". --Dr Labrador (diskusia) 15:21, 14. apríl 2014 (UTC)
1. Toto je encyklopédia v slovenskom jazyku, nie je to slovensko-anglický slovník. ani žiadna tvoje osobné stránky, na ktorých na všetko budeš písať (ako doteraz) anglické preklady aj vtedy, ak to je čisto slovenská alebo japonská reália. 2. Mimochodom: a) Áno, uviedol si chybnú skratku. Som rád, že to priznávaš. b) Nie, skratka PLLC je pre tento typ podniku chybná (správne možnosti sú uvedené v článku). Splietaš anglický systém s americkým a ešte v rámci toho čisto amerického by tá skratka bola chybná. Správna skratka pre právnu formu, ktorú si tam (chybne - pozri nižšie) napísal, znie jedine "ltd." (§ 59 Companies Act 2006). Presne tak, ako je skratka predpísaná na Slovensku, je predpísaná aj v Anglicku, právo spoločností nie je holubník. c) Názov private limited liability company je pre Spojené kráľovstvo a USA chybný, používajú ho síce osoby, ktorým na presnosti nezáleží, ale právna forma s takým názvom v Anglicku (a už vôbec nie v USA) neexistuje, volá sa to private limited company a ešte presnejšie private company limited by shares. Stačí pozrieť Companies Act 2006. 3. Žiaden správny preklad "spoločnosti s ručením obmedzením" neexistuje, pretože takáto právna forma v anglosaských krajinách neexistuje. Existuje aspoň 10 možností ako by sa to dalo nasilu preložiť, to je ale záležitosť pre jazykové slovníky, nie pre heslo encyklopédie zaoberajúce sa špecificky slovenskou reáliou. Ide o posledný článok, v ktorom by akékoľvek preklady do angličtiny mali čo hľadať. Ak chceš písať rôzne umelé anglické preklady ešte aj do článkov o čisto slovenských právnych reáliách, tak potom už anglický preklad môžeme rovno písať do každého jedného článku. Wikipédia má v svojich pravidlách, že nie je slovník, a tým sa myslí jazykový slovník. 4. Už som ti to povedal x-krát: Ak si chceš precvičovať angličtinu a základy práva, píš do anglickej wikipédie a nie sem. Toto je wikipédie v slovenskom jazyku, nie v anglickom jazyku, ani slovensko-anglický slovník. 5. Aby si bol spokojný, môže sa do článku s.r.o. pridať zoznam podobných právnych foriem v zahraničí. Ak by si to bol formuloval takto (a uviedol ten názov správne), bolo by všetko v poriadku. 6. Vzhľadom na body 1 až 4 a tvoje úžasné vyjadrenia na tému matka/dcéra, značka/obchodné meno zopakujem, čo som ti napísal do zhrnutia a už predtým: Prestaň uvádzať chybné a nezmyselné informácie do článkov. Druhí nerozumejú tomu, čo píšeš, ja žiaľ áno. Bronto (diskusia) 17:16, 14. apríl 2014 (UTC)
- Ad 1: Tak tam ten preklad nebude, maximálne sa to dá na wikislovník. Ja na tom nebazírujem. K tej druhej poznámke: Neviem, kde tu boli písané anglické preklady pri slovenských reáliách. S tými japonskými názvami to už bolo objasňované dosť, aj externí odborníci to chápu. To, že by si si prial, nech je to inak, nie je naša vec.
- a) Tu hore je vidno, ako na tom "nebazíruješ". Načo to potom do toho článku píšeš a zasypávaš mi diskusiu nezmyslami, keď na tom naraz "nebazíruješ"? b) Tvoja druhá veta nedáva nijaký zmysel. Bolo by vhodné naučiť sa odpovedať k veci a odpoveď vetami, ktoré sú aspoň ako tak zmysluplné. Skús si znova prečítať, o čom sme hore hovorili, inak ti pomôcť neviem. Ak nevieš, čo sú to reálie, rád ti vysvetlím, ako to bolo myslené. c) Všetko čo tá tvoja jedna externá JEDNA údajná "odborníčka" odpovedala je vecne chybné. Vyvrátil som to vetu po vete a vyvrátil by to aj školák základnej školy, keby si to trošku pozrel; žiadne protiargumenty nepadli, lebo ani nie sú technicky možné. Zopakujem stručne: Pani sfalšovala vedome či nevedome výsledky z googlu. Namiesto ňou udávaných 6000 výsledkov je tam výsledkov možno 10 (teda fakticky žiadne). To by ako doklad "odbornosti" tvojho zdroja stačilo samé o sebe. Ako keby to nestačilo, tak pani netuší (tak ako donedávna ty), aký je rozdiel medzi obchodným menom a značkou, matkou a dcérou a netuší, ako znie oficiálny názov tých ázijských podnikov. A to tušiť nemusí, lebo nie je právnička. Tým pádom je to to isté, ako keby žiadne vyjadrenie neprišlo, pretože je založené na samých chybných predpokladoch a v prípade toho googlu aj asi na klamstvách. Takže stále čakám na tie tvoje vecne správne argumenty...alebo na hlasovanie.
- Ad 2a, b: To „ang.“ pred prekladom neznamenalo Anglicko, ale angličtina. Skratka nebola chybná (ale zbytočná/potencionálne metúca a úradne nepoužívaná). To zdôvodnenie je ale nesprávne, pretože LLC nie je skratka v Anglicku, ale USA, a chybná môže byť akurát z hľadiska, že sa u nás nepoužíva. A „PLLC“ som k tomu nedával a ani nechcel dať. PLLC je skratka pre Professional Limited Liability Company, čo je v podstate LLC pre licencované profesie ako lekári, právnici... (v štátoch USA, okrem Kalifornie).
- Prestaň tu písať otvorené nepravdy, aby si zakryl chyby, ktoré tu neustále vypisuješ. Neviem s kým si myslíš, že sa bavíš, ja ti na tieto neskutočné smiešne zavádzania nenaletím. Keby si si aspoň dal námahu a lepšie si tie zavádzania premyslel...Zopakujem FAKTY: 1. Uviedol si v zhrnutí, že PLLC je skratka "private limited-liability company", čo je totálny nezmysel (jednak taká právna forma neexistuje, a jednak tá, čo tam mala byť správne, nemá takú skratku). 2. a) Skús si láskavo naštudovať, aký je rozdiel medzi americkým a anglickým právom spoločností, lebo z tvojej reakcie je vidno, že ani napriek môjmu upozorneniu vyššie, nemáš poňatia, čo píšeš. Stále splietaš americký a anglický systém a ešte sa aj o tom chceš hádať. b) Nie, ani po tvojom zúfalom pokuse sa z toho vykrútiť tak, že naraz hovoríš o americkej právnej forme, sa ti nepodarilo napísať správnu informáciu. Professional Limited Liability Company nie je to isté čo Limited Liability Company, je to len podtyp Limited Liability Company (čo už teraz paradoxne sám priznávaš a netreba byť ani génius, aby toto bolo každému jasné). Ty si to ale chcel napísať ako skratku k výrazu Limited Liability Company, nie k výrazu Professional Limited Liability Company. Takže o čom to tu rozprávaš?? c) Znova zopakujem (naozaj neviem, čo na tom je nejasné): Private limited(-liability) company má jedinú zákonom predpísanú skratku a tá znie "ltd." (alebo slovo "limited"). Žiadna iná skratka a teda ani PLLC nie je prípustná. Uviedol som ti paragraf, dúfam, že ho sem nemusím kopírovať. PLLC nie je skratka private limited (liablity) company a dokonca ani americkej Limited Liability Company, ale je to skratka jedného podtypu americkej Limited Liability Company. Čiže to, čo si pôvodne uviedol, bol nezmysel na n-tú, chybný názov právnej formy a chybná skratka a to tak pre anglickú, ako aj pre americkú právnu formu. A tento svoj edit si si hore pre seba dokonca klasifikoval ako niečo, čo by mal byť informačný prínos pre slovenského čitateľa. No comment. (To je ale smola, že ti tu na to niekto prišiel, že? Ostatní by ťa tu nechali tak pekne písať, čo len chceš, hlavne, že sa vydávaš za odborníka, to im stačí a už sú na kolenách.)
- Ad 2c-3: Jasné, že Private limitited liability company ako právna forma neexistuje v UK (to som nikde nepísal), je to termín, ktorý vzhľadom na súčasnú globalizáciu trhov používajú slovenské spoločnosti a úrady, keď to majú zahraničníkom objasniť. Taká je prax.
- To nie je pravda. Žiadna taká "prax" nie je. To je tvoj osobný výmysel. Ja s tým pracujem denne. Firmy si to prekladajú rôzne. A to, čo si uviedol je práve ten najhorší preklad, aký môže byť.
- Ad 4: Keď toto z tvojej strany bude pokračovať, tak ver tomu, že budem písať len na anglickú Wikipédiu.
- Keď bude pokračovať to, čo by mali robiť podľa pravidiel wikipédie všetci (keby vedeli ako), teda opravovať tvoje chyby? "Zaujímavý" názor. A pozri sa na svoju reakciu, keď som ti opravil jeden výraz. Ja by som takto mohol pokračovať a rozoberať tvoje celé vety. To by som tu sedel pri tvojej neschopnosti priznať si, že proste píšeš chyby, do decembra. A áno z mojej strany by bolo vhodné, keby si písal tam, lebo tie články z oblasti práva sú tam strašné, takže ich už pár viet navyše to nepokazí. Ak budeš písať tu, tak žiaľ to nemá kto opravovať (ja na to čas nemám) a ostane to tu a čitateľa budeš zavádzať.
- Ad 5: Aj tak sa dá, ale lepšie by bolo urobiť všeobecný popis obmedzeného ručenia v obchodnom práve a tam to zhrnúť. Nech je to pokope a nech sa tam dá vložiť aj historický vývoj, ekonomický pohľad, napr. Rothbardova kritika atď. Tak ako som písal v druhom disk. príspevku.
- Tebe akosi unikol jeden neskutočne "zložitý" detail, a to ten, že spoločnosť s ručením obmedzeným nie je ani náhodou jediný typ spoločnosti, v ktorom je obmedzené ručenie; takže písať o obmedzenom ručení práve do tohto článku by bolo mierne povedané značne "odveci". Ale vzhľadom na tvoje vývody na tému obchodné meno atď. ma táto tvoje odpoveď vôbec neprekvapuje. Proste vidíš v názve spoločnosti slová "ručením obmedzeným", tak téma bude obmedzené ručenie. Tak isto ako si vtedy videl v termíne slová "obchodné" a "meno" tak si si to spojil s anglickým "trade name", hoci to je niečo iné. K tomuto spôsobu "uvažovania" by sa dalo všeličo napísať, ale nie je to možné, lebo by som bol zablokovaný.
- Ad 6: Láskavo sa prestaň hrať na právnika. To čo som (údajne) posplietal v predchádzajúcich diskusiách je len tvoj výklad. Napíš, kde je (v hlavnom mennom priestore, diskusie škoda riešiť) chyba a potom to môžu riešiť. Ten anglický preklad pri s. r. o. nie je chyba, ale nadbytočná informácia (keď už). --Dr Labrador (diskusia) 19:07, 14. apríl 2014 (UTC)
- Tá prvá veta sa týka teba (už som ti ju raz napísal, to teraz mieniš opakovať, čo druhí napísali na tvoju adresu? Veľmi to pripomína jedného iného redaktora odtiaľto). Vidno to v každej jednej vete, čo píšeš. Neovládaš ani úplné základy a napriek tomu tu píšeš a píšeš. Neskutočné. A láskavo prestaň vypisovať nezmysly a potom sa z nich vykrúcať štýlom, že ty na nich nebazíruješ, že je to vlastne jedno a podobné detinské výhovorky ako tu hore.
- Dodatok: A ako je to teda s tým tvojim nickom, nejako sa vyhýbaš odpovedi na otázku, či si sokcpuppet (už sa to pýtam asi štvrtýkrát).