Овидијеве Метаморфозе — разлика између измена
Нема описа измене |
Нема описа измене |
||
Ред 1: | Ред 1: | ||
[[Слика:Ovidius Metamorphosis - George Sandy's 1632 edition.jpg|thumb|л|Корице књиге '''Метармофозе'''<br>George Sandys's 1632 edition of ''Ovid's Metamorphosis Englished'']] |
[[Слика:Ovidius Metamorphosis - George Sandy's 1632 edition.jpg|thumb|л|Корице књиге '''Метармофозе'''<br>George Sandys's 1632 edition of ''Ovid's Metamorphosis Englished'']] |
||
[[Овидије]], већ као зрео песник објављује своје обимом највеће дело, еп ''Метаморфозе'', где се у 15 књига, 250 прича које су написане у хексаметрима, а њих укупно у Метармофозама има 11995 |
[[Овидије]], већ као зрео песник, објављује своје, обимом највеће дело, еп ''Метаморфозе'', где се у 15 књига, 250 прича које су написане у хексаметрима, а њих укупно у Метармофозама има 11995. Приче обрађује низ митова који за тему имају преображај обличја, од прве метаморфозе [[Хаос]]а до претварања Цезара у Звезду и апотеозе Августа. |
||
Ликови у [[Овидије]]вим Метармофозама пролазе кроз невероватне преображаје – или су полубогови или јунаци и хероји или обични људи са свим својим манама и врлинама, а све шта има се догађа, Овидије приповеда стилом који је набијен фантастиком. |
Ликови у [[Овидије]]вим Метармофозама пролазе кроз невероватне преображаје – или су полубогови или јунаци и хероји или обични људи са свим својим манама и врлинама, а све шта има се догађа, Овидије приповеда стилом који је набијен фантастиком. |
Верзија на датум 17. децембар 2007. у 21:46
George Sandys's 1632 edition of Ovid's Metamorphosis Englished
Овидије, већ као зрео песник, објављује своје, обимом највеће дело, еп Метаморфозе, где се у 15 књига, 250 прича које су написане у хексаметрима, а њих укупно у Метармофозама има 11995. Приче обрађује низ митова који за тему имају преображај обличја, од прве метаморфозе Хаоса до претварања Цезара у Звезду и апотеозе Августа.
Ликови у Овидијевим Метармофозама пролазе кроз невероватне преображаје – или су полубогови или јунаци и хероји или обични људи са свим својим манама и врлинама, а све шта има се догађа, Овидије приповеда стилом који је набијен фантастиком.
Овидије је Метаморфозама покушао и успео створити свој оpus perpetuum, еп који је пун духа, а изграђен је на свету античког мита.
Из овог епа до данас су остали чувени одломци о претварању Дафне у ловоров цвет, о љубави Пирама и Тизбе, о Јасону и Медеји, о Ниоби, Дедалу и Икару, идилична новела о Филемону и Баукиди, као и мит о Орфеју и Еуридици.