Трохофора — разлика између измена
м premestanje commonscata/spoljasnje veze |
м r2.7.2) (Робот: додато simple:Trochophore |
||
Ред 34: | Ред 34: | ||
[[pt:Trocófora]] |
[[pt:Trocófora]] |
||
[[ru:Трохофора]] |
[[ru:Трохофора]] |
||
[[simple:Trochophore]] |
|||
[[zh:担轮幼虫]] |
[[zh:担轮幼虫]] |
Верзија на датум 30. март 2012. у 15:28
Трохофора је тип ларве присутан у трохофорним филумима протостомских бескичмењака - на пример код мекушаца, чланковитих црва, ехиура. Управо постојање трохофоре, паралелно са подацима молекуларних истраживања, повезује ове типове животиња - претпоставља се да је трохофора карактеристика животног циклуса последњег заједничког претка ових група.
Грађа ларве
Сама ларва се карактерише низовима цилија и најчешће се храни планктоном. На телу трохофоре могу се видети низови трепљи (цилија) које су најчешће вишећелијске. Током развића најпре се на апексу формира прототрох, који се шири у круг трепљи у чијем центру настаје апикални чуперак. Потом се формирају и остали низови трепљи - адорална цилијарна зона, метатрох, неуротрох.
Екскрециони систем представљен је протонефридијама, које настају рано у развићу, паралелно са диференцијацијом црева. Нервни систем је серотонергичан. Чула готово да и нема. Једини чулни орган јој је очна мрља или стигма која се оријентише ка смеру светлости.
Касније у току развића, ларва код неких група постаје сегментисана. Од трохофоре настају метатрохофора, науплиус, и још неки типови ларви.
1- ганглија 2- апикални чуперак 3- прототрох 4- метатрох 5- мезодермска трака 6- анални отвор 7- протонефридије 8- црево 9- усни отвор 10- бластоцел
Литература
Енциклопедијски лексикон, МОЗАИК ЗНАЊА, Београд 1973.