Tatiana Samolenko: Skillnad mellan sidversioner
Mankash (Diskussion | Bidrag) m Tog bort kategorin "Idrottare som åkt fast för doping"; Lägger till kategorin "Dopningsfall" (med HotCat) |
Pjred (Diskussion | Bidrag) m Söul till Seoul, enligt NE:s artikelnamn och TT:s rekommendationer. |
||
Rad 5: | Rad 5: | ||
'''Nation: ''' {{flaggbild2|Ukraina}} |
'''Nation: ''' {{flaggbild2|Ukraina}} |
||
{{MedaljOS}} |
{{MedaljOS}} |
||
{{MedaljGuld|[[Olympiska_sommarspelen_1988| |
{{MedaljGuld|[[Olympiska_sommarspelen_1988|Seoul 1988]]|[[3 000 meter]]}} |
||
{{MedaljSilver|[[Olympiska_sommarspelen_1992|Barcelona 1992]]|[[3 000 meter]]}} |
{{MedaljSilver|[[Olympiska_sommarspelen_1992|Barcelona 1992]]|[[3 000 meter]]}} |
||
{{MedaljBrons|[[Olympiska_sommarspelen_1988| |
{{MedaljBrons|[[Olympiska_sommarspelen_1988|Seoul 1988]]|[[1 500 meter]]}} |
||
{{MedaljVM}} |
{{MedaljVM}} |
||
{{MedaljGuld|[[VM_i_friidrott_1987|Rom 1987]]|[[1 500 meter]]}} |
{{MedaljGuld|[[VM_i_friidrott_1987|Rom 1987]]|[[1 500 meter]]}} |
||
Rad 25: | Rad 25: | ||
Samolenkos genombrott kom när hon vid [[EM i friidrott 1986|EM 1986]] blev tvåa på [[1 500 meter]]. [[Sportåret 1987|1987]] började hon med att bli [[Inomhus-VM i friidrott 1987|världsmästare inomhus]] på [[3 000 meter]] och bli tvåa på [[1 500 meter]]. [[VM i friidrott 1987|Utomhus]] samma år blev hon världsmästare på båda distanserna. |
Samolenkos genombrott kom när hon vid [[EM i friidrott 1986|EM 1986]] blev tvåa på [[1 500 meter]]. [[Sportåret 1987|1987]] började hon med att bli [[Inomhus-VM i friidrott 1987|världsmästare inomhus]] på [[3 000 meter]] och bli tvåa på [[1 500 meter]]. [[VM i friidrott 1987|Utomhus]] samma år blev hon världsmästare på båda distanserna. |
||
Vid de [[olympiska sommarspelen 1988]] i [[ |
Vid de [[olympiska sommarspelen 1988]] i [[Seoul]] blev hon olympisk mästarinna på [[3 000 meter]] och slutade på tredje plats på [[1 500 meter]]. Framgången fortsatte vid [[VM i friidrott 1991|VM 1991]] i [[Tokyo]] där hon försvarade sitt guld på [[3 000 meter]] och blev silvermedaljör efter [[Algeriet]]s [[Hassiba Boulmerka]] på [[1 500 meter]]. |
||
Vid de [[olympiska sommarspelen 1992]] i [[Barcelona]] blev hon silvermedaljör på [[3 000 meter]] efter landsmannen [[Jelena Romanova]]. Hon deltog även på [[1 500 meter]] där hon blev fyra. [[1993]] åkte hon fast för [[doping]] och stängdes av. Efter avstängningen gjorde hon aldrig någon comeback. |
Vid de [[olympiska sommarspelen 1992]] i [[Barcelona]] blev hon silvermedaljör på [[3 000 meter]] efter landsmannen [[Jelena Romanova]]. Hon deltog även på [[1 500 meter]] där hon blev fyra. [[1993]] åkte hon fast för [[doping]] och stängdes av. Efter avstängningen gjorde hon aldrig någon comeback. |
Versionen från 9 december 2008 kl. 00.46
Tatiana Samolenko | ||
Friidrott, damer
Nation: Nation: | ||
Guld | Seoul 1988 | 3 000 meter |
Silver | Barcelona 1992 | 3 000 meter |
Brons | Seoul 1988 | 1 500 meter |
Världsmästerskap | ||
Guld | Rom 1987 | 1 500 meter |
Guld | Rom 1987 | 3 000 meter |
Guld | Tokyo 1991 | 3 000 meter |
Silver | Tokyo 1991 | 1 500 meter |
Världsmästerskap inomhus | ||
Guld | Indianapolis 1987 | 3 000 meter |
Silver | Indianapolis 1987 | 1 500 meter |
Europamästerskap | ||
Silver | Stuttgart 1986 | 1 500 meter |
Europamästerskap inomhus | ||
Silver | Genua 1992 | 3 000 m |
Tatjana Samolenko-Dorovskih, född 12 augusti 1961, Sekretarka, Ryska SSR, Sovjetunionen är en f.d. sovjetisk/ukrainsk friidrottare (medeldistans).
Samolenkos genombrott kom när hon vid EM 1986 blev tvåa på 1 500 meter. 1987 började hon med att bli världsmästare inomhus på 3 000 meter och bli tvåa på 1 500 meter. Utomhus samma år blev hon världsmästare på båda distanserna.
Vid de olympiska sommarspelen 1988 i Seoul blev hon olympisk mästarinna på 3 000 meter och slutade på tredje plats på 1 500 meter. Framgången fortsatte vid VM 1991 i Tokyo där hon försvarade sitt guld på 3 000 meter och blev silvermedaljör efter Algeriets Hassiba Boulmerka på 1 500 meter.
Vid de olympiska sommarspelen 1992 i Barcelona blev hon silvermedaljör på 3 000 meter efter landsmannen Jelena Romanova. Hon deltog även på 1 500 meter där hon blev fyra. 1993 åkte hon fast för doping och stängdes av. Efter avstängningen gjorde hon aldrig någon comeback.
Personliga rekord
- 1 500 meter - 3:57,92
- 3 000 meter - 8:26,53
Källa
|
|