Reussové: Porovnání verzí
m sjednocení pahýlů na jednotnou šablonu {{Pahýl}} dle Wikipedie:Žádost o komentář/Šablony pahýlů |
port. značka: přepnuto z Vizuálního editoru |
||
(Není zobrazeno 16 mezilehlých verzí od 14 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
{{Infobox - dynastie |
|||
⚫ | |||
| jméno = Reussové / Reußové |
|||
⚫ | |||
| znak = Plauen Scheibler101.jpg |
|||
| velikost znaku = 150px |
|||
| popisek = Základní znak Reussů ([[Plavenští z Plavna|Plavenských z Plavna]]) z let 1450 - 1580 |
|||
| země = {{Vlajka a název|Durynsko}} |
|||
| mateřská dynastie = [[Plavenští z Plavna]] |
|||
| tituly = [[Hrabě|hrabata]], [[Kníže|knížata]] |
|||
| zakladatel = [[Egbert I. z Weidy]] |
|||
| mýtický zakladatel = |
|||
| rok založení = [[12. století]] |
|||
| konec vlády = |
|||
| meč = |
|||
| přeslice = |
|||
| poslední vládce = |
|||
| současná hlava = |
|||
| větve rodu = |
|||
}} |
|||
⚫ | |||
'''Reussové''' ({{Vjazyce2|de|''Haus Reuss/Reuß''}}, ''Rúsové'') je německý starobylý [[šlechta|šlechtický]] rod, původem z [[Durynsko|Durynska]]. |
|||
== Historie == |
|||
⚫ | Za zakladatele rodu je považován hrabě [[Egbert I. z Weidy]] (†1122), hrabě z Gleisbergu. Jeho synové [[Egbert II. z Weidy|Egbert II.]] a [[Jindřich I. z Weidy|Jindřich I.]] již vládli také jako hrabata z Reussu. Vnuky [[Jindřich I. z Weidy|Jindřicha I.]] se rod poprvé rozdělil do jednotlivých větví: [[Weida]] (vymřela 1535), [[Gera]] (vymřela 1550), [[Plavno]]. Tyto větve (především Reuss-Gera) se dále rozdělovaly a vymíraly. |
||
== Linie rodu == |
|||
V roce [[1564]] uskutečnili synové hraběte Jindřicha XIII. hlavní rozdělení celého rodu. Otcovské území si rozdělili takto: |
V roce [[1564]] uskutečnili synové hraběte Jindřicha XIII. hlavní rozdělení celého rodu. Otcovské území si rozdělili takto: |
||
* Starší linie - území na dolním [[Greiz]]u, získal Jindřich XIV. a jeho potomci |
* Starší linie - území na dolním [[Greiz]]u, získal Jindřich XIV. a jeho potomci |
||
* |
* Prostřední linie - území ma horním [[Greiz]]u, získal Jindřich XV. a jeho potomci |
||
* Mladší linie - území Reuss-[[Gera]], získal Jindřich XVI. a jeho potomci |
* Mladší linie - území Reuss-[[Gera]], získal Jindřich XVI. a jeho potomci |
||
Když prostřední linie Reussů vymřela v roce [[1616]], obě zbývající linie si rozdělili její území. Jak starší (Burg, Reuss-Greiz (Reuss-Dolní Greiz, Reuss-Horní Greiz) tak mladší (Reuss-Gera, Reuss-Schleiz (Reuss mladší linie, Reuss-Schleiz-Köstritz), Reuss-Lobenstein) linie se od té doby opět několikrát |
Když prostřední linie Reussů vymřela v roce [[1616]], obě zbývající linie si rozdělili její území. Jak starší (Burg, Reuss-Greiz (Reuss-Dolní Greiz, Reuss-Horní Greiz) tak mladší (Reuss-Gera, Reuss-Schleiz (Reuss mladší linie, Reuss-Schleiz-Köstritz), Reuss-Lobenstein) linie se od té doby opět několikrát rozdělily. |
||
V roce [[1778]] spojil hrabě Jindřich XI. (ze starší linie ''Reuss-Horní Greiz'') území na |
V roce [[1778]] spojil hrabě Jindřich XI. (ze starší linie ''Reuss-Horní Greiz'') území na dolním a horním toku [[Greiz]]u a vytvořil tak knížectví Reuss starší linie. Naopak v roce [[1806]] byla ostatní zbylá území Reussů spojena pod vládou knížete Jindřicha XLII. do knížectví Reuss mladší linie (Reuss-Schleiz). |
||
Obě zbylá reusská knížectví vstoupila v roce [[1815]] do [[Německý spolek|Německého spolku]]. Poté v roce [[1866]] do [[Severoněmecký spolek|Severoněmeckého spolku]] a nakonec se |
Obě zbylá reusská knížectví vstoupila v roce [[1815]] do [[Německý spolek|Německého spolku]]. Poté v roce [[1866]] do [[Severoněmecký spolek|Severoněmeckého spolku]] a nakonec se stala v roce [[1871]] spolkovými zeměmi [[Německé císařství|Německého císařství]]. V roce [[1918]] byla obě místní knížata svržena a jejich země spojeny jako republika. Ta se nakonec v roce [[1920]] stala součástí nové spolkové země [[Durynsko]]. |
||
Starší linie Reussů vymřela v roce [[1927]] posledním knížetem Jindřichem XXIV. V |
Starší linie Reussů vymřela v roce [[1927]] posledním knížetem Jindřichem XXIV. V ženské linii pak jeho sestrou Idou v roce [[1977]]. Nárok přešel na mladší linii Reussů, která ale ve vládnoucí linii vymřela v roce [[1945]] a nárok pak přešel na (ještě) mladší linii a současnou hlavu rodu [[Jindřich IV. z Köstritzu|Jindřicha IV. z Kestřic]]. Pojmy starší a mladší linie Reussů se od vymření starší z nich v roce [[1927]] nepoužívají a rod je brán jako jednotný. |
||
V reusském rodě od konce [[12. století]] přežívá tradice, že všichni mužští členové rodu nesou jméno [[Jindřich]] (což je unikát).<ref> |
V reusském rodě od konce [[12. století]] přežívá tradice, že všichni mužští členové rodu nesou jméno [[Jindřich]] (což je unikát).<ref>{{Citace elektronického periodika |titul=alesmatura.cz/rodokmeny |url=http://www.alesmatura.websnadno.cz/rodokmeny.html |datum přístupu=2010-07-01 |url archivu=https://web.archive.org/web/20100623190902/http://www.alesmatura.websnadno.cz/rodokmeny.html |datum archivace=2010-06-23 |nedostupné=ano }}</ref> |
||
== Reference == |
|||
⚫ | |||
== Související články == |
== Související články == |
||
⚫ | |||
* [[Seznam reusských panovníků]] |
* [[Seznam reusských panovníků]] |
||
* [[Reuss (země)]] |
* [[Reuss (země)]] |
||
Řádek 26: | Řádek 50: | ||
* [[Schwarzburgové]] - další durynský starobylý rod |
* [[Schwarzburgové]] - další durynský starobylý rod |
||
== |
== Externí odkazy == |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
{{Pahýl}} |
{{Pahýl}} |
||
{{Autoritní data}} |
|||
⚫ | |||
{{Portály|Historie|Německo}} |
|||
⚫ | |||
[[de:Haus Reuß]] |
|||
[[en:Reuss (state)]] |
|||
[[et:Reuss]] |
|||
[[fr:Maison de Reuss]] |
|||
[[it:Reuss (Principato)]] |
|||
[[ja:ロイス家]] |
|||
[[ko:로이스]] |
|||
[[nl:Huis Reuss]] |
|||
[[no:Reuss]] |
|||
[[zh:罗伊斯统治者列表]] |
Aktuální verze z 12. 12. 2022, 12:07
Reussové / Reußové | |
---|---|
Země | |
Mateřská dynastie | Plavenští z Plavna |
Tituly | hrabata, knížata |
Zakladatel | Egbert I. z Weidy |
Rok založení | 12. století |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Reussové (německy Haus Reuss/Reuß, Rúsové) je německý starobylý šlechtický rod, původem z Durynska.
Historie
[editovat | editovat zdroj]Za zakladatele rodu je považován hrabě Egbert I. z Weidy (†1122), hrabě z Gleisbergu. Jeho synové Egbert II. a Jindřich I. již vládli také jako hrabata z Reussu. Vnuky Jindřicha I. se rod poprvé rozdělil do jednotlivých větví: Weida (vymřela 1535), Gera (vymřela 1550), Plavno. Tyto větve (především Reuss-Gera) se dále rozdělovaly a vymíraly.
Linie rodu
[editovat | editovat zdroj]V roce 1564 uskutečnili synové hraběte Jindřicha XIII. hlavní rozdělení celého rodu. Otcovské území si rozdělili takto:
- Starší linie - území na dolním Greizu, získal Jindřich XIV. a jeho potomci
- Prostřední linie - území ma horním Greizu, získal Jindřich XV. a jeho potomci
- Mladší linie - území Reuss-Gera, získal Jindřich XVI. a jeho potomci
Když prostřední linie Reussů vymřela v roce 1616, obě zbývající linie si rozdělili její území. Jak starší (Burg, Reuss-Greiz (Reuss-Dolní Greiz, Reuss-Horní Greiz) tak mladší (Reuss-Gera, Reuss-Schleiz (Reuss mladší linie, Reuss-Schleiz-Köstritz), Reuss-Lobenstein) linie se od té doby opět několikrát rozdělily.
V roce 1778 spojil hrabě Jindřich XI. (ze starší linie Reuss-Horní Greiz) území na dolním a horním toku Greizu a vytvořil tak knížectví Reuss starší linie. Naopak v roce 1806 byla ostatní zbylá území Reussů spojena pod vládou knížete Jindřicha XLII. do knížectví Reuss mladší linie (Reuss-Schleiz).
Obě zbylá reusská knížectví vstoupila v roce 1815 do Německého spolku. Poté v roce 1866 do Severoněmeckého spolku a nakonec se stala v roce 1871 spolkovými zeměmi Německého císařství. V roce 1918 byla obě místní knížata svržena a jejich země spojeny jako republika. Ta se nakonec v roce 1920 stala součástí nové spolkové země Durynsko.
Starší linie Reussů vymřela v roce 1927 posledním knížetem Jindřichem XXIV. V ženské linii pak jeho sestrou Idou v roce 1977. Nárok přešel na mladší linii Reussů, která ale ve vládnoucí linii vymřela v roce 1945 a nárok pak přešel na (ještě) mladší linii a současnou hlavu rodu Jindřicha IV. z Kestřic. Pojmy starší a mladší linie Reussů se od vymření starší z nich v roce 1927 nepoužívají a rod je brán jako jednotný.
V reusském rodě od konce 12. století přežívá tradice, že všichni mužští členové rodu nesou jméno Jindřich (což je unikát).[1]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ alesmatura.cz/rodokmeny. www.alesmatura.websnadno.cz [online]. [cit. 2010-07-01]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-06-23.
Související články
[editovat | editovat zdroj]- Seznam reusských panovníků
- Reuss (země)
- Reussové starší linie - starší linie rodu
- Reussové mladší linie - mladší linie rodu
- Reuss-Gera
- Schwarzburgové - další durynský starobylý rod
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Reussové na Wikimedia Commons