Křížení
Křížení či hybridizace je termín označující rozmnožování jedinců dvou různých druhů, případně odrůd organismů; potomek smíšeného páru je poté označován jako kříženec (hybrid). Mezidruhoví kříženci jsou většinou neplodní nebo je jejich plodnost výrazně nižší než u potomků jednodruhových párů. V některých případech může hrát křížení důležitou roli v evoluci (vznik nových druhů, splývání druhů dočasně izolovaných).[zdroj?]
V rostlinné a živočišné výrobě je hybridizace používána s cílem zvýšit výkonnost živočichů či rostlin s využitím neaditivních složek dědivosti (heterózní efekt, maternální či paternální efekt atd.). Obvykle je používána u vlastností s nižší dědivostí. V živočišné výrobě je hybridizace nejčastěji využívána k produkci jatečných prasat, prasniček do rozmnožovacích chovů (nejčastěji plemeno české bílé ušlechtilé prase s plemenem landrasse), kanců do C pozice (různá otcovská plemena prasat). Hybridizace též nachází velké využití v produkci nosnic a kuřat k výkrmu kura domácího a krůty (konkrétní plemena použitá k hybridizaci jsou často firemním tajemstvím). V chovech skotu a koní je hybridizace využívána minimálně. V rostlinné výrobě se hybridizace využívá nejvíce k tvorbě hybridních odrůd kukuřice a pšenice.
V molekulární biologii znamená pojem hybridizace proces spojení dvou komplementárních řetězců DNA podle pravidel o párování bází. Tímto způsobem lze napojit specifickou sondu se zkoumaným vláknem DNA.
Druhy hybridismu
[editovat | editovat zdroj]Monohybridismus
[editovat | editovat zdroj]Křížení jedinců, u kterých si všímáme jen jednoho znaku. Například barvy semene, nebo jenom tvaru semene. Je to nejjednodušší způsob křížení.
Dihybridismus
[editovat | editovat zdroj]Křížení jedinců, u kterých si všímáme dvou znaků. Například barvy a zároveň i tvaru plodu. Tento druh křížení je složitější, ale přináší nám výsledky týkající se více sledovaných znaků.
Polyhybridismus
[editovat | editovat zdroj]Jedná se o křížení, u kterého si všímáme mnoha znaků. Polyhybrid je pak kříženec, jehož rodiče mají mnoho rozdílných charakteristik (liší se ve větším počtu párů alel), tento jedinec je několikanásobný heterozygot.[1]
Způsoby dominance alely
[editovat | editovat zdroj]Úplná dominance
[editovat | editovat zdroj]Úplnou dominancí rozumíme kombinaci úplně dominantní a úplně recesivní alely. Výsledný znak potomka určuje úplně dominantní alela, zatímco úplně recesivní alela ustupuje. Zkřížíme-li tedy jedince černého s jedincem bílým a je-li úplně dominantní alelou alela černá, potomek bude mít černou barvu.
Dalšímu svému potomku předává úplně dominantní alelu.
Neúplná dominance
[editovat | editovat zdroj]Neúplnou dominancí rozumíme kombinaci částečně dominantní a částečně recesivní alely. Výsledný znak ovlivňují obě alely. Zkřížíme-li tedy jedince černého s jedincem bílým a jsou-li alely částečně dominantní a částečně recesivní, potomek bude mít šedivou barvu.
Dalšímu svému potomku však předává alelu částečně dominantní či částečně recesivní.
Příklady některých kříženců
[editovat | editovat zdroj]Lvi a tygři:
- mezek – kříženec koňského hřebce a oslice
- mula – kříženec osla a klisny
- zebroid – kříženec zeber s jinými koňovitými
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Medical Definition of POLYHYBRID. www.merriam-webster.com [online]. [cit. 2023-10-01]. Dostupné online. (anglicky)
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Jelínek Jan, RNDr., Zicháček Vladimír, RNDr. Biologie pro gymnázia, Olomouc, (2004). ISBN 80-7182-177-2
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu křížení na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo kříženec ve Wikislovníku
- http://www.messybeast.com/genetics/hyb-lion-tiger.htm
- http://www.messybeast.com/genetics/hyb-tigon.htm
- http://www.lairweb.org.nz/tiger/tigons.html