Olavi Ala-Nissilä
Olavi Oskari Ala-Nissilä (s. 2. elokuuta 1949 Loimaan maalaiskunta) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuosina 1991–2006 ja 2015–2019. Ala-Nissilä oli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen vuosina 2006–2012.[1]
Olavi Ala-Nissilä | |
---|---|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 2. elokuuta 1949 Loimaan maalaiskunta |
Poliitikko | |
Puolue | Suomen keskusta |
Asema | kansanedustaja (1991–2006, 2015–2019) |
Vaalipiiri | Varsinais-Suomen vaalipiiri |
Elämä
muokkaaAla-Nissilä valmistui merkantiksi vuonna 1967, merkonomiksi 1969 ja ekonomiksi vuonna 1974. Hän suoritti kauppatieteen maisterin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1977.[2] Vuonna 1980 Ala-Nissilä suoritti HTM-tilintarkastajan tutkinnon ja vuonna 1982 KHT-tilintarkastajatutkinnon. Ennen ensimmäistä valintaansa eduskuntaan Ala-Nissilä toimi Loimaan kauppaoppilaitoksen laskentatoimen ja oikeusopin lehtorina vuodesta 1974 sekä Turun kauppakorkeakoulun laskentatoimen vt. lehtorina 1989–1990.[1]
Ala-Nissilä toimi Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuodet 1991–2006. Hän on ollut jäsen muun muassa eduskunnan valtiovarainvaliokunnassa vuosina 1995–2006 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana) ja eduskunnan pankkivaltuustossa 1993–2006 ja uudelleen vuodesta 2015 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana). Vuonna 2006 Ala-Nissilä siirtyi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi kuusivuotiskaudelle ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauri Salo.[1]
Vuodesta 2012 Ala-Nissilä on toiminut kansainvälisen tilintarkastusyhteisö BDO:n senior advisorina.[3] Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin uudelleen kansanedustajaksi.[4] Ala-Nissilä on tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtaja.[1] Ala-Nissilä putosi eduskunnasta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Vuosina 2001–2013 Ala-Nissilä oli lentopallon SM-liigan puheenjohtaja ja vuonna 2014 hänestä tuli kunniapuheenjohtaja. Vuodesta 2012 hän on ollut Euroopan Lentopalloliitto CEV:n sisäinen tarkastaja.[1]
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Ala-Nissilälle valtiopäiväneuvoksen arvonimen 9. joulukuuta 2022.[5]
Teokset
muokkaa- Ala-Nissilä, Olavi et al: Laskentatoimen hyväksikäyttö. Helsinki: WSOY, 1985. ISBN 951-013-116-4.
- Laskentatoimi: Kate. Porvoo: WSOY, 1989. ISBN 951-0-15683-3.
- Suomen talouden kolmas tie. Loimaa: Ooli, 1999. ISBN 952-527-801-8.
- Elämä on joukkueurheilua. Loimaa: Kustannus HD, 2008. ISBN 978-952-5556-32-2.
- Ulos finanssikriisistä. Helsinki: KHT-Media, 2010. ISBN 978-952-218-063-6.
- Musta aukko: Teesejä Brysselin ja Wall Streetin seinille. Helsinki: KHT-Media, 2013. ISBN 978-952-218-121-1.
- Ottakaa mut mukaan – osallistavaan kasvuun. Loimaa: Kustannus HD, 2018. ISBN 978-952-7244-41-8.
Lähteet
muokkaa- ↑ a b c d e Olavi Ala-Nissilä Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
- ↑ Kuka kukin on 2015, s. 38. Helsinki: Otava. ISBN 978-951-1-28228-0.
- ↑ Olavi Ala-Nissilä BDO:n neuvonantajaksi 1.3.2012. BDO Suomi. Viitattu 13.8.2015.
- ↑ Eduskuntavaalit 2015: Valitut ehdokkaat Varsinais-Suomen vaalipiiri Vaalit.fi. 22.4.2015. Oikeusministeriö. Viitattu 13.8.2015.
- ↑ Tasavallan presidentin esittely 9.12.2022: Tasavallan presidentin 9.12.2022 myöntämät arvonimet (myönnetyt arvonimet liitteessä (PDF)) 9.12.2022. Valtioneuvoston kanslia. Viitattu 23.12.2022.
Aiheesta muualla
muokkaa- Olavi Ala-Nissilän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
- Olavi Ala-Nissilä Suomen kansanedustajat. Eduskunta.